Česká asociace pro geoinformace
Italská 834/34, 120 00  Praha 2 - Vinohrady
Adresa pro korespondenci: Novotného lávka 5, 110 00  Praha 1, cagi@cagi.cz
_____________________________________________________________________

podmínky dostupnosti a využitelnosti
geodat pořízených a spravovaných
orgány a úřady veřejné správy ČR

Analytická studie
Analytická část

Zpracováno pro sdružení Nemoforum

P r a h a   b ř e z e n   2 0 0 4

Zpracovatelé: RNDr. Josef Hojdar, Ing. Milan Martinek, CSc. , oba Sdružení TERIS
Konzultace a gesce: ad hoc odborná komise České asociace pro geoinformace ve složení:
RNDr. Jan Bareš, Institut městské informatiky hl.m.Prahy, Ing. Václav Čada, CSc., ZčU v Plzni, Ing. Miroslav Fanta, ARCDATA PRAHA, s.r.o., RNDr. Jiří Hiess, Kraj Vysočina a AK ČR, Ing. Zdenek Hoffmann, GEPRO, s.r.o., Praha, Dr.Ing. Bronislava Horáková, VŠB-TU Ostrava, Ing. Tomáš Hrabík, Plzeňský holding, a.s., RNDr. Karel Charvát, Lesoprojekt, a.s., Jitka Komárková, Univerzita Pardubice, Doc. RNDr. Milan Konečný, CSc., PřF MU v Brně, Ing. František Kuda, CSc., VŠB-TU Ostrava, Mgr. Emil Kudrnovský, PřF UP v Olomouci, Ing. Marek Mlcoušek, ÚHUL, Frýdek-Místek, RNDr. Jan Müller, URS Praha, a.s., RNDr. Marie Novotná, CSc., ZčU v Plzni a Geografická společnost ČR, Ing. Milan Novotný, T-MAPY, s.r.o., Ing.Ondřej Patočka, Bentley Systems CR, s.r.o., Ing. Eva Pauknerová, CSc., PřF UK v Praze, Doc. Ing. Petr Rapant, CSc., VŠB-TU Ostrava, RNDr. Ronald Raszka, Magistrát města Opavy a komise informatiky SMO, Ing. Věra Skalická, MHMP-útvar rozvoje města, Ing. Jaroslav Šolc, Magistrát hl.m.Prahy, Ing. Karina Uhlíková, CSc., Central European Data Agency, a.s.

o b s a h 

0	Úvod	6
1	Vymezení studie, základní pojmy	10
1.1	Vymezení předmětu studie	10
1.2	Základní pojmy	15
2	Okruhy analytických podkladů	24
2.1	Podklady - interview	24
2.2	Podklady o ČR	33
2.3	Podklady - právní předpisy ČR	39
2.4	Podklady o zahraničí	44
3	Závěry analýzy jako východiska pro návrhy řešení a opatření	52
3.1	Kategorizace předmětu poskytování, poskytovatelů, přejímajících a činností, na jejichž základě datové celky resp. sady nebo vizualizované informace vznikají	54
3.1.1	Předmět poskytování	54
3.1.2	Sféra poskytovatelů	57
3.1.3	Sféra přejímajících	58
3.1.4	Činnosti generující data a informace	58
3.2	Veřejný zájem na poskytování datových celků a vizualizovaných informací	60
3.3	Datové celky resp. sady a vizualizované informace a jejich evidence a oceňování	62
3.3.1	Evidence a oceňování "originálních" datových celků	63
3.3.2	Evidence a oceňování poskytovaných datových sad a vizualizovaných informací	64
3.4	Transparentnost podmínek poskytování	66
3.5	Finanční podmínky poskytování, celkové finanční, a ekonomické a věcné dopady	67
3.6	Účast veřejného sektoru v hospodářské soutěži při poskytování	70
3.7	Zahraniční přístupy	72
4	Seznam použitých zkratek a zkrácených výrazů	74
5	Prameny	75
5.1	Terminologie	75
5.2	Podklady – interview konaná v rámci přípravy studie	76
5.3	Podklady o ČR	77
5.4	Podklady – právní předpisy ČR	81
5.5	Podklady o zahraničí	84
Příloha 1	Rešerše: Podklady - interview konaná v rámci přípravy studie	92
Příloha 2	Rešerše: Podklady o ČR	146
Celostátní koncepční dokumenty	146
Česká asociace pro geoinformace	150
Český úřad zeměměřický a katastrální a Zeměměřický úřad	151
Hlavní město Praha a Institut městské informatiky hl.m.Prahy	153
Kraje	154
Okresní úřady	156
Svaz měst a obcí, Asociace krajů ČR, Česká asociace pro geoinformace, sdružení Nemoforum	157
Příloha 3	Rešerše: Podklady – právní předpisy ČR	158
Předpisy k majetku, účtování a oceňování	158
Předpisy o informacích a informačních systémech	161
Předpisy o hospodářské soutěži	162
Speciální zákonné úpravy pro určité oblasti	162
Příloha 4	Rešerše: Podklady o zahraničí	167
Aplikace Směrnice EU ve Velké Británii	167
Evropské projekty GINIE a INSPIRE zaměřené na dostupnost a využití geodat a geoinformací	168
Francouzské přístupy	172
Modely poskytování informací ze státních informačních systémů a situace na Slovensku	174
Některá fakta a zkušenosti z Velké Británie - obecnější témata	176
Některá fakta a zkušenosti z Velké Británie - konkrétnější témata	177
Právní a ekonomické aspekty ovlivňující rozvoj prostorové infrastruktury v Nizozemsku	178
Právní a ekonomické aspekty ovlivňující rozvoj prostorové infrastruktury v USA	179
Praxe a pohledy evropských mapovacích agentur	180
Seminář Volná dostupnost geoinformací	185
Směrnice Evropského parlamentu a Evropské rady k dalšímu využití informací veřejného sektoru	186
Studie politik a přístupů souvisejících s geografickými informacemi v Evropě	189
Studie požadavků na geografické informace a jejich zdrojů v Evropě	189
Zpráva PIRA	190
Příloha 5	Směrnice EU	193
Samostatná volná příloha - Podklady použité v rámci studie (jen v elektronické formě na CD)

0	Úvod

Předkládaná analytická studie představuje příspěvek k řešení všeobecně sdíleného názoru na situaci, že současně existující podmínky dostupnosti a využitelnosti geodat a geoinformací pořízených a spravovaných orgány a úřady veřejné správy v České republice, vzniklé převážně historickým vývojem jako utilitární řešení jednotlivých subjektů, přes podstatné pozitivní změny zaznamenatelné zejména v nedávném období, neodpovídají dostatečně požadavkům současné doby, charakterizovatelné jako období přechodu k informační a znalostní společnosti, období široké demokracie s rozvinutými prvky e-government a e-governance a snahy o stabilní ekonomický a sociální rozvoj založený na principech tržního hospodářství.
Snahu o řešení vyvíjely jak orgány a úřady veřejné správy v rolích zdrojových míst a uživatelů současně, tak uživatelé z řad občanské a podnikatelské veřejnosti, ať již cestou profesních sdružení a svazů nebo samostatně.
Platforma sdružení Nemoforum, sdružujícího na vrcholové úrovni jak orgány a úřady veřejné správy na straně jedné, tak profesní sdružení a svazy reprezentující i soukromý sektor na straně druhé, se ukázala jako velmi vhodná pro hledání celkového, všeobecně přínosného a přijatelného řešení. Komplexnost problémové oblasti dostupnosti a využitelnosti geodat a geoinformací, nebo dat a informací obecně, totiž účinnou součinnost všech účastníků procesů pořizování, vedení, správy a využívání - jak ukazují i zahraniční zkušenosti - k dosažení optimálního stavu nezbytně vyžaduje.
Zpracování studie zajišťovala Česká asociace pro geoinformace (CAGI), člen sdružení Nemoforum, která se problematice již dlouhodobě věnuje a kdy řešení je jedním z hlavních zájmů jejích členů a tím i asociace samé. CAGI je též ve smyslu Programu rozvoje Národní geoinformační infrastruktury ČR v létech 2001 - 2005 gestorem tohoto okruhu programu.
Výsledkem dosavadní spolupráce v rámci sdružení Nemoforum bylo společné zadání předkládané studie.

Předkládaná studie sestává ze čtyř samostatných částí.
Analytická část studie především v kap. 1, odst. 1.1 rekapituluje motivaci a vymezení studie. V kap. 1, odst. 1.2 pak uvádí základní pojmy používané ve studii se snahou zamezit více výkladům a pojetím, která by mohla vést k nedorozumění a vzájemnému nepochopení. Základní pojmy jsou pak ještě jako příloha zařazeny i do návrhové části, aby čtenář nemusel v případě potřeby objasnění některého pojmu vyhledávat v analytické části.
V kap. 2 analytické části jsou po jednotlivých skupinách podkladů charakterizovány výsledky zjištění analytické části prací. Kap. 3 pak formuluje souhrnné závěry jako východiska pro formulaci návrhů, které jsou obsaženy v návrhové části studie.
Použité podklady jsou s potřebnými citacemi uvedeny v kap. 5 Prameny. Většina z podkladů je v plném znění součástí volné přílohy studie na CD-ROM. Podkladové materiály jsou rozčleněny do čtyř skupin: interview konaná s různými subjekty - účastníky procesu pořízení, vedení, zpracování a využívání geodat a geoinformací, podkladové materiály z ČR, existující či připravované právní předpisy a dokumenty o situaci v zahraničí. Ze všech podkladů (skupin podkladů) byly pořízeny stručné heslovité výpisky charakterizující hlavní v nich obsažené skutečnosti, které mají relevanci k předmětu analytické studie. Tyto rešerše jsou obsahem příloh analytické části.

Jak bude dále uvedeno v odst. 1.1 vychází studie z tzv. Zadání, kterým byly ukončeny předchozí etapy prací snažící se formulovat reálný postup a první krok řešení problémové oblasti podmínek dostupnosti a využitelnosti geodat veřejné správy. Tímto prvním krokem bylo shledáno právě zpracování podkladové analytické studie.
Při řešení studie se ukázala řada podmínek a okolností, které podstatným způsobem upravily i předběžné představy Zadání o konkrétním obsahu, souvislostech a významu tam předpokládaných etap prací. Zejména na základě prvních analýz se ukázalo jako opodstatněné a tím i nezbytné sledovat komplexní systémová řešení, a to nejen v oblasti geodat a geoinformací veřejné správy, ale dat a informací veřejné správy v plné obecnosti a šíři. Analýza a návrhy se tedy nesoustřeďují na některé vybrané datové celky či sady geodat. Tím přestává být relevantní i předpokládaný výčet studií dotčených datových bází ve smyslu Zadání (etapa 10). Naopak však nabyla na významu, což se projevilo i v nepředpokládaném podstatně vyšším rozsahu přací , analýza panevropských řešení jakými jsou zejména Směrnice EU a rozsáhlé podklady k ní a projekty GINIE a INSPIRE. Též je vhodné explicitně zmínit, že první kroky analýzy kategorií geodat a geoinformací přenesly těžiště studie jednak do vyjasnění a následné specifikace předmětů poskytování (jak se ukazuje ne geodata nebo geoinformace v nevymezených strukturách, ale jimi tvořené datové sady a odvozované vizualizované informace jako dobře vymezené celky jsou předmětem poskytování) a jednak do analýzy způsobů financování veřejné správy (veřejné finance) a zacházení s nimi jako s nehmotným majetkem v rámci majetkové a účetní evidence, oceňování apod. Studie tak jistě v souladu s předpoklady vyžadovala konceptuální tvůrčí činnost a volbu konkrétních postupů při vlastním řešení. Z nastíněných důvodů se pak ukázala jako vhodná pro dosažení logického výkladu i mírně upravená struktura analytické části oproti Zadání. Souhrnně je však možné konstatovat, že postup analytických prací se nejen řídil Zadáním, ale že Zadání bylo i reálně v plném rozsahu naplněno. Přitom z hlediska pracnosti došlo k dílčím kapacitním posílením v etapách Zadáním kapacitně podhodnocených kompenzací za méně náročné etapy ve výše uvedeném smyslu. Celkově však je třeba uvést, že náročnost prací byla kvalitativně i kvantitativně vyšší než bylo možné předpokládat.
Pro základní přehled je možné uvést, že jednotlivé etapy či body Zadání k etapě analytických prací jsou dále obsaženy v analytické části studie v uvedených kapitolách či odstavcích.

Analytická část	
Etapy podle Zadání	Kapitoly či odstavce studie	
1 - Rešerše dostupných tuzemských, ale zejména zahraničních pramenů …	Je obsahem Příloh 1 -4, vyhodnocení pak odst. 2.1 -2.4	
2 - Analýza současného organizačního, finančního a právního rámce pro poskytování dat veřejné správy v ČR …	Je obsahem odst. 2.3, částečně i 2.2	
3 - Analýza kategorií a druhů geodat spravovaných orgány a úřady veřejné správy v ČR	Je obsahem odst. 3.1	
4 - Interview s relevantními orgány a úřady veřejné správy ČR
5 - Interview s dalšími významnými uživateli geodat z dalších sektorů	Je předmětem přílohy 1 a vyhodnocení odst. 2.1	
6 - Souhrnná charakteristika současného stavu a tuzemských i zahraničních poznatků	Je předmětem kap. 3	
7 - Porovnání a sladění základních poznatků se záměry ve věcném záměru zákona o základních registrech (název zákona změněn na zákon o výměně dat ve veřejné správě)	K tomu příloha 1 - interview s MI, příloha 3, odst. 2.1, tabulka a text v odst. 2.3	

Dalšími samostatnými částmi analytické studie jsou:
•	návrhová část,
•	souhrn (zpracován a poskytován nad rámec smlouvy),
•	prezentace analytické studie (zpracována a poskytována nad rámce smlouvy).
Studie zachycuje stav skutečností k 31.1.2004

1	Vymezení studie, základní pojmy

1.1	Vymezení předmětu studie
Předmět studie byl podrobněji vymezen v tzv. Zadání. Na Zadání spolupracovali odborníci České asociace pro geoinformace a pracovní skupiny Nemofora pro národní geoinformační infrastrukturu. Hlavními body věcného vymezení a motivace bylo zejména následující.
(Citace ze zadání) Informační potenciál geodat a jeho využitelnost a přínosy ve všech sférách lidské činnosti jsou dnes všeobecně uznávány.
Plná využitelnost tohoto potenciálu je však podmíněna řadou okolností. Mnohé z nezbytných podmínek nejsou zatím v plné šíři splněny, v mnohých oblastech existují i z minulosti převzatá nežádoucí omezení.
Tyto skutečnosti celosvětově vedou ke stále výraznějšímu sledování problematiky tzv. infrastruktur pro prostorová data (pozn.: existuje celá řada de facto ekvivalentních termínů v angličtině i v češtině: SDI - spatial data infrastructure, GDI - geographic (geospatial) data infrastructure, GII - geographic (geospatial) information infrastructure, resp. geoinformační infrastruktura, PII - prostorová informační infrastruktura, infrastruktura prostorových dat, infrastruktura pro prostorová data apod.). Výše uvedené skutečnosti vedly i v ČR ke sledování problematiky geoprostorových (prostorových) dat, geodat a ke hledání nástrojů a cest pro vytvoření podmínek k jejich maximálnímu využívání. V českém prostředí se v současnosti nejčastěji hovoří o problematice "geoinformační infrastruktury (GII)".
Pod GII se v tomto kontextu rozumí souhrn podmínek pro koordinované pořizování, zpracovávání, poskytování a využívání geodat, podmínek, které ve svých důsledcích umožní zajistit a zpřístupnit uživatelsky příznivou formou co největšímu okruhu uživatelů geodata při efektivním využití potenciálu moderních informačních a komunikačních technologií. Dokument Program rozvoje Národní geoinformační infrastruktury ČR v letech 2001 - 2005 (Sdružení Nemoforum) člení tyto podmínky do 10 hlavních okruhů:
1)	existence Programu rozvoje NGII a jeho všeobecné přijetí orgány veřejné správy a profesní samosprávy,
2)	vytváření NGII ve vazbě na související evropské a světové iniciativy,
3)	koordinace a spolupráce subjektů působících v oblasti geomatiky a geoinformatiky, 
4)	technické podmínky pro zpracovávání a zpřístupňování geodat a geoinformací,
5)	organizační, legislativní, finanční a další podmínky pro dostupnost geodat a geoinformací,
6)	základní datové fondy (datové báze) geodat,
7)	informovanost o dostupných datových fondech geodat, jejich zdrojových místech a podmínkách dostupnosti,
8)	standardní přenosové formáty geodat a jejich souborů, standardní popis datových fondů, terminologie v oblasti geomatiky a geoinformatiky,
9)	kvalifikace odborných pracovníků z oblasti geomatiky a geoinformatiky,
10)	znalostní úroveň uživatelů z široké veřejnosti umožňující využití nových možností a dostupnosti geodat a geoinformací.
Tento Program obsahuje řadu tzv. projektů nebo opatření, jejichž realizace by měla významně přispět k žádoucímu rozvoji geoinformační infrastruktury v ČR.
Jedním z projektů Programu rozvoje Národní geoinformační infrastruktury v letech 2001 - 2005 (dále jen Program rozvoje NGII) je i "vytvoření metodického pokynu pro dostupnost a obchodování s geodaty a geoinformacemi, gesce: CAGI spolu s ČÚZK, MF, MK, ÚVIS" (projekt 5.1).
Program pro tento okruh vytyčuje jako cíl:
"Zajištění podmínek pro poskytování a sdílení geodat a geoinformací, zejména z oblasti veřejného sektoru, včetně obecných podmínek obchodních a autorskoprávních".
Současný stav v předmětném okruhu  charakterizuje Program následovně:
"Geodata a geoinformace jsou dostupné a zpřístupňované podle rozhodnutí subjektu, který je vede a poskytuje. Podstatná část celkového objemu geodat je soustředěna ve veřejné správě, proto je tato problematika zvláště významná právě ve vztahu ke zdrojům dat a informací z veřejné správy. Je významná také z hlediska dodržování zákonů o svobodném přístupu k informacím a o ochraně osobních údajů. Z  těchto zákonů vyplývají některé protisměrně působící tendence, které nepřispívají k potřebnému vyjasnění řady otázek a problémových okruhů, např.: pojem „vlastnictví" či „správy" geodat a geoinformací, data „veřejné správy jako celku" versus data „jednotlivých orgánů". Důsledkem je nejasný a nejednotný přístup orgánů státní správy a orgánů územní samosprávy k otázkám oprávněnosti uplatňování autorských práv ve veřejné správě, oprávněnosti a výše zpoplatňování předávaných geodat a geoinformací, volného přístupu k datům. Související otázkou je problematika způsobu a podmínek poskytování geodat a geoinformací na podporu podnikatelské sféry, rozvoje zaměstnanosti či všeobecné vzdělanosti atd.
Všeobecným problémem jsou některé právní aspekty zodpovědnosti za kvalitu a věcnou správnost dat a důsledky plynoucí z jejich použití, stejně jako uplatňování autorských práv k datovým bázím geodat, mapovým výstupům, které z nich byly odvozeny, digitálním formám map, šíření dat a produktů třetími osobami apod."
Jedná se bezesporu o velmi náročnou problematiku, kdy bude potřebné zjistit a vyhodnotit řadu skutečností a návrhů jak z České republiky, tak ze zahraničí. Jako přípravu pro vypracování "metodického pokynu" ve smyslu projektu 5.1 Programu rozvoje NGII je žádoucí zpracovat analytickou studii, která bude veřejně vyhodnocena jako podklad zpracování uvedeného projektu.
Podmínky dostupnosti a využitelnosti geodat mají řadu souvislostí s dalšími okruhy Národní geoinformační infrastruktury a projekty programu rozvoje NGII a též s problematikou řešenou v rámci informačních systémů veřejné správy v působnosti Ministerstva informatiky (dříve ÚVIS). Mezi ně patří zejména:
- navazující již zmíněná problematika autorských práv, k níž je formulován i samostatný projekt Programu rozvoje NGII "Zpracování požadavků na autorský zákon, které by respektovaly potřeby v oblasti geodat a geoinformací, a jejich příprava pro novelu autorského zákona, gesce: CAGI spolu s ČÚZK, MK, Nemoforum, ÚVIS" (projekt 5.3). K němu CAGI předpokládá zpracování studie "Autorskoprávní ochrana při poskytování geodat, jejich datových bází, programového vybavení pro práci s nimi, kartografických děl v elektronické formě, spojených služeb, licencí apod." - viz samostatný návrh připravovaný po linii Stálého výboru předsedů odborných společností geodézie, kartografie, geografie, fotogrammetrie a dálkového průzkumu, důlního měřictví a geologie, geoinformací, certifikovaných odhadců majetku a Zeměměřické komory,
-	problémový okruh Programu rozvoje NGII "Základní datové fondy (datové báze) geodat", protože jedním z otevřených a diskutovaných přístupů je i možnost odlišných podmínek pro poskytování geodat základních datových bází. Zejména se jedná o v Programu rozvoje NGII formulované opatření 6.1 "Vymezit základní datové fondy geodat a zpracovat analýzu jejich současného stavu. Gesce: ČÚZK, Nemoforum, ÚVIS". Podkladové materiály připravuje v současnosti i skupina odborníků CAGI,
-	podmínky dostupnosti dat základních registrů ISVS.
Obsah studie pak byl v zadání vymezen následovně.
Cílem analytické studie je na základě analýzy současného stavu, potřeb a trendů v ČR a v zahraničí formulovat návrhy řešení v České republice.
Řešení bude probíhat v těchto zásadních etapách, které též představují osnovu výsledné analytické studie:
Analytická část:
-	rešerše dostupných tuzemských, ale zejména zahraničních pramenů z oblasti zpřístupnění a poskytování dat veřejné správy zejména se zřetelem k problematice geodat,
-	analýza současného organizačního, finančního a právního rámce pro poskytování dat veřejné správy v ČR zejména se zřetelem k problematice geodat,
-	analýza kategorií a druhů geodat spravovaných orgány a úřady veřejné správy v ČR,
-	interview s relevantními orgány a úřady veřejné správy ČR (jak poskytovateli, tak uživateli geodat),
-	interview s dalšími významnými uživateli geodat z dalších sektorů (privátní firmy, zájmové svazy, školy apod.),
-	souhrnná charakteristika současného stavu a tuzemských i zahraničních poznatků,
-	porovnání a sladění základních poznatků se záměry ve věcném záměru zákona o základních registrech).
Návrhová část:
-	formulace návrhů řešení situace v České republice s potřebnou argumentací. Je žádoucí, aby návrhy byly - bude-li to relevantní - variantní,
-	formulace doporučení k realizaci návrhů jak členům Nemofora, tak jiným vně stojícím subjektům,
- výčet datových bází geodat a jejich zdrojů, které by byly předmětem navrhovaného režimu poskytování dat.
(Konec citací ze zadání.)
Dále byly v zadání uvedeny některé podrobnější představy a direktivy jak k fázi analytických prací, tak i k fázi prací návrhových.

Předmětem studie jsou podmínky dostupnosti a využitelnosti geodat resp. geoinformací orgánů a úřadů veřejné správy (šířeji i veřejného sektoru) a jak se ukáže v dalším – dat a informací veřejné správy obecně, a to podmínky výhradně organizačního, smluvního, právního a finančního charakteru.
Předmětem předkládané studie není a nebylo zamýšleno, aby byly např.:
-	problematika uplatňování autorskoprávní ochrany či šířeji ochrany intelektuálního vlastnictví nebo ochrany datových bází v oblasti geodat a geoinformací ve smyslu zejména autorského zákona. Tato problematika představuje samostatný problémový okruh. Jeho vazbu na vlastní předmět předkládané studie je možné - jak je uváděno i dále ve studii - spatřovat v tom, že i kdyby byla v jakýchkoli případech tato ochrana relevantní (ve smyslu, že ji ten nebo onen orgán či úřad veřejné správy uplatňovat může), tak to nic nemění na skutečnosti, že při jejím uplatňování může stanovit jakékoli podmínky včetně finančních tak, jak je stanovuje, či by je stanovoval v případech, kdy taková ochrana uplatnitelná či uplatňovaná není. Je ale bezesporné, že tato oblast je předmětem značných rozporů a ochrana je v praxi uplatňována resp. neuplatňována i značně rozdílnými způsoby. Řešení této oblasti je vysoce žádoucí. Je pravděpodobné, že se tímto okruhem bude blíže zabývat právě sdružení Nemoforum v roce 2004. Podklad k tomu byl předložen CAGI v závěru roku 2003,
-	vymezení tzv. základních datových bází geodat či podobně, i když ty mohou při určitých přístupech k podmínkám dostupnosti a využitelnosti mít specifické postavení. Základními se rozumí v tomto kontextu takové, které mají referenční kvalitu a mohou sehrát významnou integrující roli při využívání více datových zdrojů. Jak se ukazuje ve studii, tak vymezení takových datových bází je žádoucí, ale není zatím s potřebnou věcnou argumentací provedeno,
-	problematika existence či neexistence dat a informací jako takových a výhod resp. nevýhod z toho plynoucích, stejně jako problematika případného povinného využívání některých datových zdrojů,
-	technologie předávání dat a informací včetně jejich funkčnosti, efektivity či jiných charakteristik datových a informačních služeb předávání zajišťujících.

1.2	Základní pojmy
Jakákoli přesnější analýza a návrhy v předmětné oblasti předkládané studie vyžadují operovat s pojmy a termíny, které jsou všemi zúčastněnými sdíleny shodně. Je třeba uvést, že neustálenost terminologie všeobecně, terminologii v českém jazykovém prostředí nevyjímaje (a to jak v oblasti informatiky resp. geoinformatiky, ale i veřejné správě a dalších oborech a oblastech) je skutečností. Kromě z toho vyplývajících problémů, různého výkladu, nedorozumění apod., je však třeba zdůraznit i poměrně často existující subjektivní nekázeň a nedůslednost při práci s pojmy a užívání termínů. Právě oblast informatiky - podloženo explozivním rozvojem oboru a rozšiřujícími se aplikačními oblastmi, které nové informační technologie a s nimi související produkty (programové vybavení, informační systémy, data adal.) využívají - zasahuje stále ve větší míře veškerou populaci.
Není cílem předkládané studie navrhovat či dokonce obhajovat určitou terminologii. Je však potřebou, aby kdokoli zúčastněný na diskusi nad ní a při jejím využití, nebyl uváděn v žádný druh mylného výkladu. Z těchto důvodů je níže uveden seznam klíčových pojmů a termínů užívaných v předkládané studii. Zpracovatelé se snažili využít některé z exitujících a šířeji využívaných vymezení při snaze dosáhnout přiměřeně konzistentního terminologického aparátu použitého ve studii jako celku. Uvedená terminologie tedy sleduje jednoznačně utilitární potřeby studie a nemá ambice být dalším obecně používaným zdrojem. Při uvedených důvodech a cílech nejsou uváděny odkazy a souvztažnosti s jinými terminologickými prameny. 
V analytické části předkládané studie nebylo však možné dále uvedenou terminologii respektovat. Nejen že ne důsledně, ale často ani ne přiměřeně. Nesmírná šíře a různorodost prostředí přinesla použití řady nezbytných termínů (jen ze závažnějších příkladmo: data, informace, informační služby, dálkový přístup, informační systém, veřejná správa, státní správa), jak již bylo uvedeno nedostatečně vymezovaných, a tedy intuitivně používaných. Nebylo především možné měnit terminologii v kontextu analyzovaných zdrojů a nebylo možné ji ani nějak přiměřeně parafrázovat. Použitá terminologie, i když často není citací, ale parafrázuje či objasňuje diskutovanou materii slovy zpracovatelů musela a je poplatná zdroji.
Jednotná vymezená terminologie je však důsledně používána v návrhové části studie.

Vymezení základních pojmů a termínů pro účely předkládané studie, v případě potřeby s vysvětlující poznámkou
Data	reprezentace skutečnosti, pojmů nebo instrukcí (návodů, pokynů) ve formalizované podobě vhodné pro komunikaci, interpretaci a zpracování lidmi nebo automatickými prostředky. Data jsou tedy formalizované údaje. V kontextu studie se jedná výhradně o formalizovaná data v elektronické formě. Pozn. Typicky jde o data číselná nebo textová. Datům samým nelze přisuzovat žádný interpretační význam. Teprve interpretací pro určité potřeby mohou získat data povahu informace. Data jsou předávána v jednotkách odpovídajících jejich podstatě, tedy jako datové sady resp. soubory. Data jsou poskytována prostřednictvím datových služeb.
Datová sada	souhrn dat nebo informací tvořících logický celek. Pozn. Datová sada je vymezením souhrnu dat nebo informací na logické úrovni. Její fyzické uspořádání může být různé. Fyzické uspořádání dat datové sady, ať již na médiu nebo ve formě umožňující přenos po komunikačních sítích, představuje datový soubor resp. datové soubory (souhrn datových souborů). - Datová sada je součástí datového celku nebo z něj může být odvozena. Považujeme-li datový celek za "originál" vedený v rámci určitého informačního systému, je to právě datová sada, která je předmětem poskytování (datová sada je tedy "kopií" části datového celku nebo je z datového celku jinak odvozena). 
Datová služba	informační systém nebo jeho část s užší specifickou funkcí: zajistit poskytování dat nebo informací ve formě datových sad .
Datový celek	souhrn dat, které v rámci informačního systému tvoří dostatečně samostatný a dostatečně uzavřený celek.
Datový soubor		fyzické uspořádání dat datové sady nebo její části, ať již na médiu nebo ve formě umožňující přenos po komunikačních sítích.
Geodata	data o prvcích, které jsou modelovým obrazem prostorově (územně) lokalizovatelného objektu reálného světa nebo data k takovému prvku se vztahující. Pozn. Především jde tedy o určitou uvedeným způsobem specifickou skupinu dat. Mezi geodata např. patří data povahy geografických dat, kterými lze spíše rozumět data na rozlišovací úrovni geografie jako vědy zobrazující hlavně přírodní, antropogenní jevy a též lidi, data topografická jako data o modelovém obrazu prostorově (územně) lokalizovatelného objektu reálného světa, který se vyskytuje na zemském povrchu (popisující jevy reliéfu zemského povrchu, vodstva a antropogenní jevy), data katastrální jako data katastru nemovitostí zahrnující soupis a popis nemovitostí, jejich geometrické a polohové určení apod. Pod termínem geodata při tomto vymezení se tedy rozumí veškerá přímo či nepřímo k zemskému prostoru vztažená data, ať již určují polohu (lokalizaci) nebo mají charakter popisných dat prostorově (územně) lokalizovatelných prvků ve výše uvedeném smyslu. Možným ekvivalentem termínu geodata by byla data prostorová a prostorově vztažená nebo data geoprostorová (k zemskému prostoru vztažená), což však není ve studii užíváno. Zejména termín geoprostorová data však vystihuje podstatu pojmu terminologicky pravděpodobně lépe a výstižněji .
Geoinformace	informace o lokalizovatelných objektech reálného světa. Jinak tedy informace jako smysluplná interpretace geodat a vztahů mezi nimi. Pozn. Geoinformace mají veškeré charakteristiky informace, neboť jde pouze o specifickou skupinu informací. Značný význam a výskyt mají geoinformace v podobě mapových podkladů (informace v obrazové podobě), ale geoinformace nelze jen na mapové podklady zužovat. Zde je vhodné poznamenat, že taktéž významnou skupinu geoinformací tvoří letecké a družicové snímky (taktéž informace v obrazové podobě). O předávání geoinformací v formou datových sad resp. souborů a obrazové vizualizaci na prostředcích výpočetní techniky platí totéž jako je uvedeno u termínu informace. Analogicky k terminologické poznámce k termínu geodata, i zde se myslí informace označované též jako prostorové, prostorově vztažené či výstižně geoprostorové.
Informace	smysluplná interpretace dat a vztahů mezi nimi. Pozn. Interpretace může být smysluplná jen pokud je znám účel jejího použití. Informace není obecně formalizována a může vedle uskupení dat mít i podobu rozborového textu, grafického nebo mapového podkladu, zvukového záznamu, obrazového záznamu apod. Informace jsou předávány v jednotkách (celcích), které se liší podle jejich podoby. Pro potřeby studie se může jednat jak o informace povahy číselné, textové, grafické nebo mapové, které jsou předávány - podobně jako data - v datových sadách resp. souborech. Pak se z hlediska předávání i v případě informací jedná o předávání dat se všemi souvislostmi a dopady. V takovém případě jsou i informace v podobě dat předávány datovými službami. Informace však mohou být uživateli poskytovány pro jeho okamžité využití i jako vizualizované obrazy na prostředcích výpočetní techniky typu monitor nebo tiskárna. Vizualizované obrazy jsou nejčastěji zpřístupněné v rámci sítě Internetu nebo jiné komunikační síti (též nazývané jako zpřístupnění dálkovým přístupem). V tomto případě jsou informace poskytovány prostřednictvím informačních služeb.
Informační služba	informační systém nebo jeho část s užší specifickou funkcí: zajistit poskytování informací ve formě vizualizovaných obrazů.
Informační systém	    funkční celek, kterým se s využitím informačních technologií získávají, uchovávají a zpřístupňují data a informace nebo který automatizovaně podporuje výkon určitých činností. Hlavními součástmi informačního systému jsou datový fond, technické, programové a komunikační vybavení, organizační, personální a znalostní vybavení. Pozn. Geoinformační systém resp. geografický informační systém je pak takový informační systém, kde v rámci jeho datového fondu mají data (podstatná část dat) povahu geodat.
Metadata	data o datech nebo datových sadách resp. souborech, která popisují některé jejich vlastnosti.
Metainformace		informace vzniklé smysluplnou interpretací metadat.
Metainformační služba	informační systém nebo jeho část s užší specifickou funkcí: zajistit poskytování metainformací ve formě vizualizovaných obrazů. Pozn. Jinak tedy informační služba poskytující metainformace. Též používán termín "katalogová služba".
Metainformační systém	informační systém jehož datový fond tvoří metadata.
Krajský resp. obecní rozpočet	veřejný rozpočet ve výše uvedeném smyslu kraje resp. obce jako veřejnoprávní korporace.
Občanská veřejnost	občané a subjekty vytvářené občany a jiné subjekty nepodnikatelského charakteru (sdružení, spolky, nestátní, nevýdělečné organizace apod.).
Organizační složka státu	termín a pojem zavedený zákonem o majetku státu. Organizační složky jsou vyjmenovány a tvoří je zejména úřady státní správy ve výše uvedeném smyslu a některé další složky. Pozn. Právní subjektivitu má jedině stát, ne organizační složky státu. To má význam zejména v právních vztazích včetně majetkových. Tím není nijak omezena správní působnost jednotlivých složek a jejich kompetence ve výkonu státní správy apod.
Orgány a úřady veřejné správy		souhrnné označení pro subjekty vykonávající veřejnou správu (viz níže). Pozn. Jak z níže uvedeného plyne, mohou mít některé povahu úřadů, jiné pak strukturu složitější. 
Podnikatelská veřejnost		obchodní společnosti, fyzické podnikající osoby apod.
Poskytování dat resp. informací		proces a s ním spojené činnosti a funkce zajišťující předávání dat resp. informací (ve formě datových sad resp. souborů), které zajišťují předávání dat nebo informací na straně (z pohledu) zdroje či zdrojového místa, ze kterého jsou data resp. informace předávány (poskytující informační systém resp. poskytující subjekt).
Předávací formát	struktura datových souborů, ve kterých jsou datové sady předávány. Pozn. Předávací formát je také nazýván formátem výměnným, byť se data v převážné většině nevyměňují.
Předávání dat resp. informací	proces a s ním spojené činnosti a funkce zajišťující přesun dat resp. informací (ve formě datových sad resp. souborů) mezi dvěma informačními systémy nebo subjekty (poskytnutím počínaje a přejmutím konče). Pozn. Ve výše uvedeném smyslu mezi poskytujícím informačním systémem (zdrojem) a přijímajícím informačním systémem nebo mezi poskytujícím subjektem a subjektem přejímajícím.
Přejímání dat resp. informací	proces a s ním spojené činnosti a funkce zajišťující předávání dat resp. informací (ve formě datových sad resp. souborů), které zajišťují přejímání dat u (z pohledu) informačního systému či subjektu, kterému jsou data nebo informace předávány (přejímající informační systém resp. přejímající subjekt).
Samospráva	oprávnění určitého společenského organismu vyřizovat právně vymezený okruh záležitostí samostatně, relativně nezávisle na širším společenském organismu, jehož je součástí. Rozlišují se dva základní druhy samosprávy: územní a zájmová. Samosprávu vykonávají tzv. veřejnoprávní korporace, přičemž se rozlišují dva základní druhy: korporace územní (obce nebo kraje), které vykonávají územní samosprávu, a korporace zájmové (komory, svazy, společenstva), vykonávající samosprávu zájmovou (profesní). Též označení pro orgány samosprávu vykonávající.
Státní rozpočet		veřejný rozpočet v níže uvedeném smyslu pro organizační složky státu.
Státní správa	výkon státní moci, který zabezpečují zejména ministerstva a další orgány ústřední státní správy (úřady jako ČÚZK, ČSÚ, Úřad pro ochranu veřejné soutěže apod.) na úrovni celostátní působnosti, ale též orgány působící územně omezeně jako např. katastrální úřady, úřady práce apod.). Pozn. Orgány státní správy mají převážně povahu "úřadů" (součást moci výkonné) a používá se též názvu "úřady státní správy".
Údaj	základní jednotka informačního obrazu (popisu) objektu reálného světa. Jinak též reprezentace skutečnosti, pojmů nebo instrukcí (návodů, pokynů) zpravidla v neformalizované podobě. Pozn. Údaje ve formalizované, počítačově zpracovatelné podobě se označují převážně jako data.
Územní samospráva	samospráva vykonávaná obcemi a kraji. Pozn. Orgány územní samosprávy mají strukturu složitější, hlavními složkami jsou orgány volené a úřad příslušné veřejnoprávní korporace obce, kraje).
Veřejná správa		v širším kontextu správa veřejných záležitostí (státní správa, územní, ale i zájmová samospráva). V užším kontextu (takto pro potřebu studie) používáno jako souhrnné označení jen státní správy, územní samosprávy a dalších orgánů státní moci (Parlament apod.).
Veřejné finance	specifické finanční vztahy a operace probíhající v rámci ekonomického systému mezi autoritami (orgány a institucemi) veřejné správy na straně jedné a ostatními subjekty na straně druhé (občany, firmami, neziskovými organizacemi apod.). Pozn. Veřejné finance zajišťují veřejné zabezpečení určitých statků (veřejných statků), profinancování různých transferů (zejména sociálního rázu), stimulaci ekonomických subjektů k určitému chování apod.
Veřejný rozpočet	rozpočet subjektu veřejného sektoru založený na veřejných příjmech a veřejných výdajích.
Veřejný sektor		kromě orgánů a úřadů veřejné správy ve výše uvedeném smyslu jej tvoří ještě instituce (jakékoli povahy), které orgány a úřady veřejné správy zřídily , založily apod. a jsou financovány stejně jako veřejná správa z veřejných financí. Veřejný sektor z hlediska ekonomického představuje významný národohospodářský sektor.
Veřejný statek		statek, který byl pořízen ve veřejném zájmu s využitím veřejného financování.
Veřejný zájem		zájem obecný – základní účel činnosti veřejné správy, v němž je uplatněno veřejné financování. Pozn. Veřejný zájem pak může vést k formulaci konkrétních veřejných politik v určitých oblastech.
Vizualizované informace	   informace poskytované uživateli pro jeho okamžité využití jako vizualizované obrazy na prostředcích výpočetní techniky typu monitor nebo tiskárna. Pozn. Vizualizované informace jsou nejčastěji zpřístupněné v rámci sítě Internetu nebo jiné komunikační síti (též nazývané např. jako zpřístupnění dálkovým přístupem). Vizualizované informace jsou poskytovány prostřednictvím informačních služeb
Využití dat resp. informací	účel pro jaký jsou data resp. informace poskytovány resp. přejímány. Pozn. Využití může být v rámci podmínek využitelnosti vymezeno, omezeno apod.
Zdroj	informační systém, který data nebo informace poskytuje
Zdrojové místo		subjekt, který data nebo informace poskytuje. Pozn. Může tak typicky činit prostřednictvím informačního systému.
Zprostředkovatel poskytování datových sad  resp. vizualizovaných informací		subjekt, který zajišťuje poskytování v zastoupení poskytujícího na základě dohody s ním, z jeho pověření apod.

Doplňující srovnání s některými termíny užívanými v zatímních návrzích Ministerstva informatiky k věcnému záměru zákona o výměně dat ve veřejné správě.
Studie	Návrhy MI	
Předávání datových sad/vizuál.informací	Výměna dat			
Poskytování datových sad/vizuál.informací	Výdej dat	Předávání dat	uvnitř veřejné správy (ISVS → ISVS)	
		Poskytování dat	z ISVS (ISVS → okolí)	
Přejímání datových sad/vizuál.informací	Příjem dat	Přebírání dat	uvnitř veřejné správy (ISVS → ISVS)	
		Získávání dat	do ISVS (okolí → ISVS)	

2	Okruhy analytických podkladů
2.1	Podklady - interview
V rámci přípravy předmětné studie proběhla interview s různými subjekty veřejné správy i mimo ni. Spektrum bylo po poradě se zadávajícím sdružením Nemoforum voleno tak, aby bylo možné podchytit různé související aspekty a skutečnosti. Ze všech interview byly pořízeny a účastníky odsouhlaseny záznamy zachycující hlavní diskutované skutečnosti. Interview jsou citována v kap. 5 Prameny a v plném znění uvedena v příloze 1.
Následující tabulka dává možnost rychle nahlédnout, s kterými institucemi se interview konala a jaké byly hlavní uvedené skutečnosti ve vztahu k předmětu studie. V textu jednotlivých interview jsou pak významné skutečnosti graficky vyznačeny (podtrženy resp. červeně zvýrazněny).

Interviewovaný subjekt	Postavení vzhledem k problematice poskytování, pokud poskytuje, co poskytuje, pokud využívá, co využívá	Hlavní uvedené skutečnosti vč. přístupů k zpoplatnění	Hlavní využití pro studii (komentář autorů studie)	
Asociace krajů ČR a kraj Vysočina	Uživatelé rozsáhlého komplexu externích geodat a geoinformací (k tomu úvodní studie GIS krajů), potenciálně též poskytovatelé	Prioritně potřeba dat resortu ČÚZK (2003 konstatovány vysoké ceny, nemožnost dalšího poskytnutí zřízeným organizacím). Podobné hodnocení u MŽP, všeobecně kritika "obchodování" ze strany státních organizací. Přijatelné jsou podmínky MZe.
Sami poskytují v rámci recipročních služeb.	Dokládá rozdílnost podmínek, kterým je uživatel vystaven. Řada nespokojeností.
Potřeba (závislost na) celé řady externím dat a informací veřejné správy dokumentována ve zmíněné studii.
Kraj ale jako poskytovatel pravidla nemá.
Argumenty pro potřebu změn, stejně jako pro podporu vlastních podmínek při poskytování.	
Český statistický úřad (2x)	Poskytuje komplex geodat a geoinformací (převážná část datové a informační produkce je prostorově lokalizována). 	Až na výjimky datové soubory vč. datové služby zdarma, rozsáhle též via Internet. U dat ze SLDB (mj. i mapy sčítacích obvodů a jejich jednotlivé složky) výhodné podmínky pro obce jako účastníky SLDB. Číselník objektů jako jediný výrazně zpoplatňován (pro VS ale zdarma). Za úplatu možné i nestandardní výstupy. Elektronické informační služby též zdarma. Limitem dostupnost dat z ČÚZK (řešení statistického šetření).	Dokládá poměrně široce liberální poskytování až na výjimky bezplatné.
Je uváděna problematika dostupnost dat z ČÚZK 	
Český úřad zeměměřický a katastrální (resort)	Poskytuje řadu datových sad (katastru nemovitostí, ZABAGED a topografických map. Též informační služby (např. dálkový přístup k datům katastru nemovitostí).	Podmínky poskytování jsou veřejně známé. Uváděna potřeba čelit poplatkem neoprávněnému a nadměrnému zájmu o využívání. Poplatky nesouvisí s náklady. Na zpoplatňování a výši poplatků mají rozhodující vliv předepsané příjmy do státního rozpočtu. Licenční smlouvy zveřejněny. Uveden trend přesunu financování mapovacích agentur z vlastní činnosti (produkcí komerčně využitelných produktů nad státními mapovými díly.	Dokládá problematiku a odlišnost při produkci geodat a geoinformací jako speciální činnosti, problematičnost nezávisle stanovovaných vazeb na státní rozpočet a jejich dopad na zpoplatňování. Dokládá možnosti zveřejňování podmínek.
Pozn. Nové podmínky poskytování v řadě oblastí z konce 2003 a začátku 2004 výrazně mění podmínky poskytování směrem k větší liberálnosti a bezplatnému poskytování - blíže viz k části podkladů.	
GEODIS Brno, s.r.o.	Soukromá firma produkující rozsáhlý sortiment geodat a ortofotomap. V menším rozsahu též pro svoji jinou činnost (geodetická apod.) využívá data katastru nemovitostí.	Za zásadní považuje poskytování ze strany veřejné správy za stejných podmínek pro všechny subjekty.	Dokládá, že pro soukromou firmu je rozhodující znalost a rovnost podmínek poskytování.	
GEOMETRA OPAVA, s.r.o.	Soukromá firma poskytující komplexní služby a řešení GIS. Široce využívá geodata veřejné správy (katastru nemovitostí, ZABAGED, ale i další).	Setkává se s různými podmínkami, též různou praktickou interpretací vyhlášených. Je názoru, že vlastníkem je stát jako celek a ten by měl zabezpečit jednotná pravidla. Státní správa nemá vykonávat činnosti zabezpečitelné soukromým sektorem, jinak za rovných podmínek. 	Dokládá různorodost podmínek a problémy s interpretací vyhlášených podmínek.Vyslovuje názor na vlastnictví státem a na činnosti, které státní správa nemá vykonávat.	
GEPRO, s.r.o.	Soukromá firma produkující programové vybavení, dodávající data a poskytující komplexní služby v řadě oblastí. Využívá a pro zákazníka zabezpečuje jak data veřejné správy, tak soukromého sektoru.	Různorodé zkušenosti (kladné i záporné). V některých oblastech se veřejná správa chová monopolně. Vysoké ceny dat brzdí rozvoj geoaplikací. Podporuje poskytování komukoli za ceny odvozené od nákladů spojených s jejich výdejem.	Dokládá taktéž různorodost podmínek a že vysoké ceny brzdí rozvoj geoaplikací. Vyslovuje názor na monopolní chování veřejné správy a ceny odvozené od nákladů.	
Institut geoinformatiky VŠB-TU Ostrava	Využívá data ve výuce a pro výzkum a vývoj, omezeně i pro hospodářskou činnost.	Data musí nakupovat, ceny mnohdy neúnosné. Cenovou politiku např. v oblasti státních geodat považuje za demotivující. Stát prostředky znehodnocuje. Volný a rovný přístup stimuluje využití a může rozvinout nový segment podnikání.	Dokládá neúnosnost současných podmínek pro potřeby výuky a výzkumu a vývoje.
Vyslovuje názor kladného vlivu širokého zpřístupnění na rozvoj nového segmentu podnikání a přínosy z toho.	
Institut městské informatiky hl.m.Prahy IMIP	Pořizovatel a správce řady digitálních mapových podkladů a s nimi spojených datových souborů (Jednotná mapa Prahy, referenční mapy, ortofotomapy).	Data přístupná všem. Uplatňovány různé podmínky pro různé kategorie přejímajících. Podmínky předem stanoveny a přístupné. Ceny odvozeny od nákladů. 	Dokládá možnosti zveřejňování podmínek a že i za stávající situace lze volit pro uživatele přijatelné podmínky poskytování.	
Ministerstvo financí (2x)	Využívá data katastru nemovitostí.
Samo MF provozuje řadu registrů VS.
Reguluje oblast hospodaření s majetkem státu.	Cenové podmínky dálkového přístupu ke KN jsou brzdou pro uživatele ze státní správy. Jednání s ČÚZK neúspěšná. 
MF zpřístupňuje jím provozované registry zdarma.
Zákon o majetku státu se explicitně nevyjadřuje k nehmotnému majetku typu dat a informací. K majetku - potřeba vymezení jednotek poskytování. Nedohodnutí o ceně nesmí být překážkou převodu. Z pohledu majetku se jedná o fundamentální problémy.	Dokládá problémy při dálkovém přístupu k datům KN dané vysokým zpoplatněním i pro státní správu.
Uvádí souvislosti problematiky poskytování s hospodařením s majetkem (zejména na úrovni státu).	
Magistrát hl.m.Prahy	Pořizovatel řady celoměstských datových souborů, stejně tak uživatel řady externích.	Poskytuje podle stejných podmínek jako IMIP. V některých případech stanoveny podmínky Radou hl.m.Prahy ad hoc. 	Dokládá vyšší stupeň připravenosti podmínek a jejich organizačního zabezpečení na úrovni hl.m.Prahy.	
Ministerstvo informatiky (3x)	Orgán státní správy působící v oblasti informatiky	Připravuje zákon o výměně dat ve veřejné správě (zahrnuje i problematiku základních registrů,jejich poskytování se navrhuje zdarma).
Je obeznámen se Směrnicí EU a konstatuje vzájemné souvislosti. 	Dokládá možnosti legislativního zabezpečení návrhů studie v souvislosti s připravovaným zákonem o výměně dat ve veřejné správě a se Směrnicí EU a možnosti Ministerstva informatiky.	
Ministerstvo pro místní rozvoj	Pořizovatel územně technických podkladů 1:400 000. Jako ústřední orgán ovlivňuje legislativou činnosti územního plánování a stavebního řádu - návrh nového stavebního zákona. 	V návrhu stavebního zákona nově územně analytické podklady a podmínky jejich poskytování, též povinnosti poskytovat podklady pro jejich aktualizaci.	Dokládá způsob řešení podmínek poskytování v závažné aplikační oblasti. Řešení nejsou zcela úplná.	
Ministerstvo práce a sociálních věcí	Vede registr územní identifikace do úrovně adres (ÚIR-ADR).	Registr zpřístupněn komukoli a bezplatně. Datové fondy pořízené za prostředky na činnost veřejné správy by měly být zpřístupněny podobně.	Dokládá, že volné a bezplatné poskytování je možné a výhodné i pro poskytovatele. Též, že nevznikají žádné kritické situace (přehlcenost atp.). Není důvod pozitivní zkušenosti nezevšeobecnit.	
Ministerstvo vnitra	Podpora a koordinace rozvoje informatizace na úrovni krajů a jejich prostřednictvím i obcí.
Vede Centrální registr obyvatelstva a provozuje IS dopravně správních evidencí pro Ministerstvo dopravy.	S pojetím dat a jejich převodem získány cenné zkušenosti při rušení okresních úřadů.
Názory: přístupnost k datům veřejné správy by měla být bez omezení, při předem známých podmínkách, mezi subjekty veřejné správy poskytování bezplatně, mimo za úplatu, informace v síti Internetu zdarma.
Zákon o svobodném přístupu k informacím se týká informací o činnosti orgánu veřejné správy.
Názory v převážné shodě se Směrnicí EU.	Dokládá, že řada názorů na potřebný stav je konformní i s ustanoveními Směrnice EU.	
Svaz měst a obcí	Jako zastřešující organizace se zabývá řadou okruhů podstatných pro rozvoj IS měst a obcí.	V případě měst a obcí není pociťována odlišnost dat obecně a geodat speciálně.
Při přebírání dat značné regionální rozdíly, finanční podmínky často neúnosné, mnohdy nejasná legislativa.
Při poskytování vlastních dat nemají města a obce vodítko, postupují autonomně.
	Dokládá neodlišování dat obecně a geodat v praxi měst a obcí,  neúnosnost vysokých finančních podmínek, potřebu jasné legislativy. Taktéž potřebu podkladu při poskytování dat obcemi.	
Vojenský geografický a hydrometeorologický úřad	Části Vojenského geografického IS, které nepodléhají utajení, poskytuje i pro užití mimo sféru AČR. 	Co je poskytováno a za jakých podmínek vč. finančních je zveřejněno.
Datové fondy VGHÚ jsou vedeny jako majetek a jsou oceněny. Cena poskytovaných dat je podložena kalkulací. 	Dokládá možnosti a povinnosti řádné evidence a oceňování a zveřejňování podmínek.	

Vzhledem k různým rolím interwievovaných subjektů a různému vztahu k předmětné problematice bylo ustoupeno od předpokládaných interwiev strukturovaných k polostrukturovaným. V interview byly sledovány dva hlavní okruhy, které jsou také u převážné většiny záznamů odděleně uvedeny: v odst. 1 záznamů z interview jsou vždy vyjádřeny skutečnosti týkající se postavení daného orgánu, úřadu či organizace v tocích dat a informací a charakterizována využívaná, získávaná nebo poskytovaná data a informace, v odst. 2 jsou pak charakterizované podmínky spojené s využíváním dat a informací, které dotyčný subjekt uplatňuje nebo se s nimi ve své praxi setkává u subjektů jiných, dále jsou tam i formulovány vznesené náměty či návrhy. V některých případech, kdy předmětem diskuse byly některé související aspekty všeobecné povahy (např. na úřadech typu MI, MF nebo MV), zachycuje záznam volně projednané skutečnosti. Vzhledem k rozdílnému charakteru interviewovaných subjektů nebylo možné uplatnit ani nějaké jednoduché a následně detailně srovnatelné schéma. Záznamy tak do určité míry obrážejí nejen fakta v nich obsažená, ale i názory interviewovaných, co sami považují za nejdůležitější 
I za této situace lze konstatovat, že interview dostatečně obrážejí celkovou situaci a názorovou hladinu a vyskytuje se v nich široké spektrum skutečností a názorů. Pro potřeby předkládané studie lze poznatky zjištěné v rámci interview shrnout stručně v následujících bodech:
•	je všeobecně sdíleno vědomí o značných přínosech z využívání geodat a geoinformací v různých aplikačních oblastech a z toho plynoucí potřeba data a informace maximálně zpřístupňovat,
•	poskytující subjekty sdílejí přesvědčení, že podmínky, za kterých data a informace poskytují, jsou maximálně vstřícné a umožňují široké využívání, což však není zcela v souladu s názory uživatelů. Rozpor není způsoben chováním v jednotlivých konkrétních případech, kdy se poskytující subjekt řídí vlastními, obecně různými dalšími okolnostmi. Za důvod lze považovat neexistenci širších obecně stanovených či jinak dohodnutých pravidel pro poskytování, která jsou odvozena od společných vyšších cílů věcné povahy a současně respektují i jednotné podmínky ekonomické a finanční povahy v rámci veřejného sektoru. ,
•	většinou se subjekty vedoucí a spravující určité datové celky považují za jejich "vlastníky" (u ústředních orgánů a úřadů se de facto nebere na vědomí, že se jedná jen o organizační složky státu, který by jediný mohl být případným "vlastníkem" - viz i kap. 3) a zachází se s nimi a stanovují se podmínky na této bázi, tj. podle úsudku každého subjektu zcela samostatně. Ve svém celku pak značně různě. Právě tato rozdílnost a nepředvídanost je předmětem případné kritiky více než konkrétní podmínky samé,
•	specifické je zřetelně postavení resortu Českého úřadu zeměměřického a katastrálního, který - s výjimkou geodat a geoinformací vázaných na výkon státní správy v oblasti katastru nemovitostí - produkuje data a informace jako jediný výstup své činnosti (srovnatelně k národním mapovacím agenturám, v ČR Zeměměřický úřad). Tradice a vazby na státní rozpočet (zejména jeho rostoucí tlak na vlastní příjmy vynucující "prodej" dat a informací) vedou k cenovým podmínkám při poskytování dat, které jsou u uživatelů předmětem širší kritiky. Je na místě ale uvést, že zejména koncem roku 2003 a počátkem roku 2004 došlo i za těchto pro ČÚZK vnějších problematických okolností k výrazným pozitivním změnám v podmínkách poskytování. Problematika se však týká všech orgánů a úřadů veřejné správy,
•	za situace, kdy uživatelé zhodnotí podmínky pro převzetí dat, zejména finanční podmínky, jako neakceptovatelné, dochází i k využívání alternativních dat a informací obdobné povahy od jiných subjektů (s narůstajícím podílem subjektů komerčních). Tím se současně otevírá i problematika, která data a informace by měly být nezbytně pořizovány z veřejných prostředků a kdy je již možné, aby odpovídající datové a informační produkty byly ponechány na komerční sféře. Tato problematika však není předmětem studie a pokud by byla zvážena její důležitost musí být řešena samostatně,
•	některé subjekty (typicky obce a kraje), které ve značné míře potřebují data a informace od jiných subjektů, zejména od orgánů a úřadů ústřední státní správy, a mají představu o potřebě značně liberálních podmínek přístupu k nim (a mají přitom kritický názor na stávající uplatňované podmínky), však většinou nejsou vůbec připraveny na požadavky na poskytování jimi vedených a spravovaných dat a informací. Pokud data a informace poskytují, lze jejich podmínky považovat za přijatelné ("dobré příklady"), avšak považují data a informace též za své "vlastnictví" bez ohledu na jejich financování z veřejných prostředků,
•	u poskytujících subjektů převládá obava, že při liberálním zpřístupnění bude docházet ke zbytečnému nadměrnému vyžadování dat a informací, které zpětně finančně a kapacitně zatíží poskytující subjekt. Současně je však ne nepodstatná část dat a informací poskytována volně a neúměrná zátěž není konstatována,
•	je vyslovováno přesvědčení, že při poskytování je třeba zvážit způsob využití a zabránit nebo varovat před využitím dat a informací způsobem nepřiměřeným jejich kvalitě. (Pozn. Je však skutečností, že kvalita může a má být obsažena v metapopisu, který až na výjimky není v dostatečném rozsahu a kvalitě k dispozici.),
•	dále převládá názor, že veřejná správa "přece" nebude podporovat činnost komerčních subjektů a přispívat k jejich ziskům. Převládá de facto pocit "vlastního" vlastnictví nebo vlastnictví veřejné správy jako celku nad celkovou rolí veřejné správy v životě společnosti (regulační role zřetelně převládá nad pocitem role podporující, stimulující apod.). Tím tedy není vnímán žádný možný dopad na stimulaci hospodářského rozvoje a ekonomické (daňové příjmy) a sociální přínosy (nová pracovní místa), které by mohly plynout z liberálního poskytování dat a informací komerčnímu sektoru,
•	podstatou však je zřetelně věcná stránka, ne stránka formálně právní. Zvláštní povaha dat a informací jako nehmotného majetku, který navíc nemůže být jednorázově spotřebován a může být libovolný počet krát kopírován bez újmy na kvalitě, vede k pohledu, že jde o věc jinou než majetek obecně, o věc nějak specifickou apod. Přitom je významným problémem i jak jednotky takového nehmotného majetku vymezit apod.,
•	v obecnější rovině není dostatečná znalost o přístupech a chystaných opatřeních v Evropě a EU speciálně: všeobecný trend k liberálnímu zpřístupnění všech dat a informací veřejného sektoru motivovaný nejen demokratizací veřejné správy a společnosti jako celku a už vůbec ne motivace ekonomickým potenciálem dat a informací veřejného sektoru využitelným pro stimulaci ekonomického a sociálního rozvoje společnosti (ne tedy k získání okamžitých jiných zdrojů např. státního rozpočtu z "prodeje"),
•	v proudu podpory e-government (a lépe šířeji e-governance) není pozornost soustředěna na data a jejich poskytování, preferuje resp. výhradně se sleduje dostatečné informování o konkrétních činnostech a aktech veřejné správy. Takto je též pojímán zákon o svobodném přístupu k informacím,
•	v rámci problematiky výměny dat ve veřejné správě (ve smyslu připravované zákonné úpravy) je preferována problematika tzv. základních registrů a právní relevance při využití těchto registrů, aniž jsou zvažovány potřeby oblasti geodat a geoinformací. V rámci problematiky výměny dat ve veřejné správě (nehledě k potřebě či možnosti poskytování i mimo oblast veřejné správy) nejsou z předstihem anticipována příp. jiná paralelně se vyvíjející opatření (zde myšlena zejména již schválená Směrnice EU).

2.2	Podklady o ČR
Podklady k situaci v ČR jsou svým obsahem a zaměřením značně nesourodé. V některých aspektech však celkovou současnou situaci podstatným způsobem dokreslují. Všechny podklady o ČR jsou citovány v kap. 5 Prameny.
Podrobnější rešerše podkladů jsou obsaženy v příloze 2. U každého podkladu (často u skupiny materiálů v případě jejich značné souvislosti) je uvedeno, které skutečnosti jsou ve vztahu k předmětu předkládané studie považovány za zvláště významné.
Následující tabulka dává možnost přehledně nahlédnout, s kterými podklady se v rámci analýzy pracovalo a jaké hlavní souvislosti ve vztahu k předmětu studie byly zjištěny.

Okruh podkladů	Vztah k problematice poskytování	Hlavní uvedené skutečnosti vč. přístupů k zpoplatnění	Hlavní využití pro studii (komentář autorů studie)	
Celostátní koncepční dokumenty	Vytyčují hlavní oblasti, které mají být v oblasti informatizace, ISVS nebo v oblasti geodat a geoinformací předmětem řešení a v jakém konceptu. Formulují tím míru veřejného zájmu i na oblasti podmínek poskytování.	SIKP uvádí jen potřebu pravidel výměny dat mezi orgány veřejné správy.
Koncepce ISVS akcentuje veřejné informační služby (jako služby bezplatné, ale současně diskutuje nevýhody bezplatnosti - nadužívání), upozorňuje, že přiměřený poplatek zkvalitňuje informační služby veřejnosti, akcentuje i základní registry a pravidla s nimi spojená, podporuje různé finanční podmínky pro různé kategorie přejímajících, podporuje vznik i dalších subjektů poskytujících veřejné informační služby na komerční bázi.
Program rozvoje NGII stanovuje potřebu řešení problematiky poskytování.	Je těžko myslitelné, že pokud zůstane problematika podmínek poskytování na nižší úrovni zájmu než v dokumentech tohoto charakteru (případ SIKP) nebo v podobě, která není aktuální (případ Koncepce ISVS) bude těžké změny podmínek a jejich systémový charakter reálně zajistit. Vede to k problematice vyjádření veřejného zájmu na určitém pojetí podmínek poskytování jako předpokladu konkrétních realizačních řešení.	
Česká asociace pro geoinformace	Sdružuje celou škálu subjektů (právnických i fyzických osob) působící v oblasti geoinformatiky a jejích aplikací. Připravila návrh Pogramu rozvoje národní geoinformační infrastruktury a zabezpečuje řadu z něj plynoucích úkolů včetně návrhů k řešení problematiky dostupnosti geodat a geoinformací. Je zpracovatelem předmětné analytické studie.	CAGI sledovala přípravu Směrnice EU, účastní se projektu GINIE a přípravy INSPIRE. S návrhy se ztotožňuje.
Pořádala workshop k dostupnosti geodat pro školství. Kritizován současný stav.
Příklady z praxe (magistrát Opava) - problematičnost smluvních vztahů, práva třetích stran.	Informace o Směrnici, INSPIRE a GINIE jsou plně využitelné.
Dokládá potřebu příp. speciálního respektování škol jako přejímajících.
Dokládá potřebu řešení oblasti smluv vč. práv třetích stran, Uváděných zkušeností lze využít.	
Český úřad zeměměřický a katastrální (resort)	Producent řady geodat a geoinformací svým charakterem převážně "základních" (katastr nemovitostí ZABAGED, data státních mapových děl)	Podmínky poskytování jsou různé, ale všeobecně dostupné (upraveny právními předpisy, zveřejněny na www včetně návrhů smluv). Podmínky se výrazně změnily (liberalizovaly) koncem 2003 a začátkem 2004) - zejména vůči krajům a obcím. Využití i mimo veřejnou správu možné. K ZABAGED existuje metapopis.	Mimořádně významný příklad podmínek. Jejich rozdílnost (do změn 2003/2004 pak značná kritika, ta ale trvá v některých okruzích dále) podporuje potřebu komplexních systémových opatření v širším rozsahu (než jen v resortu ČÚZK).	
Kraje 	Uživatelé široké škály geodat a geoinformací veřejné správy. Potenciálně též poskytující.

Zde má určitě být "...škály dat a informací..."	Koncepční dokumenty dokládají řady příkladů potřeb využití a kriticky hodnotí stávající situaci v dostupnosti (až na výjimky hodnocena negativně). Akceptace potřeb metapopisu. Uváděna problematika vlastnických práv na úrovni technických map (práva třetích stran). Potřeba dat ze stavebních řízení a jejich legislativní zabezpečení. Konstatuje se deformace trhu s geodaty (netransparentnost).	Dokládá potřebu řešení v plné šíři geodat a geoinformací veřejné správy, ne selektivně pro určité oblasti, a potřebu transparentnosti.
Dokládá potřebu řešení oblasti práv třetích stran, metapopisu, přístupu dat ze správních činností pro širší využití.	
Okresní úřady	Při rušení okresních úřadů byla převáděna řada datových celků zejména na kraje a obce.	Získány poznatky a formulovány podklady k problematice pojetí dat jako nehmotného majetku, práce s ním, jeho převodu, souvislosti se zákonem o majetku státu apod.	Při převodu a přípravě potřebných dokumentů byla získána řada zkušeností, které jsou plně aplikovatelné v rámci studie.	
Svaz měst a obcí, Asociace krajů ČR, Česká asociace pro geoinformace, sdružení Nemoforum	Snaží se i utilitárně podpořit zlepšení podmínek poskytování.	Formy a obsah podpory změny stávajícího stavu podmínek zejména v oblasti dat katastru nemovitostí.	Dokládá trvající naléhavost oblast podmínek poskytování řešit zásadnějším způsobem.	

Zejména se jedná o sadu koncepčních dokumentů: státní informační resp. informační a komunikační politika (SIP resp. SIKP), Koncepce budování informačních systémů veřejné správy - Koncepce ISVS (SIP a Koncepce ISVS z roku 1999, návrh nové SIKP z roku 2003) a Program rozvoje Národní geoinformační infrastruktury ČR v letech 2001 - 2005 – Program NGII (z roku 2001).
Dosud platná SIP vytyčuje zejména jako cíl "realizace práva občana na přímý přístup k informacím" a mezi vytyčenými oblastmi akcentuje i oblast informačních systémů veřejné správy, ke které mj. konstatuje jako cíl "zpřístupňující oprávněným osobám potřebné informace". Současně se SIP hlásí k podpoře soukromého sektoru: "povzbuzovat soukromou iniciativu k vytváření nových služeb s přidanou hodnotou, odvozených z veřejných informací". Návrh SIKP konstatuje potřebu "předávání dat na základě stanovených práv a povinností", kdy se ale z kontextu lze domýšlet, že nejde o datové soubory, ale o poskytování informací o činnosti veřejné správy. Výměnu dat mezi subjekty veřejné správy charakterizuje jako "výměnu datových zpráv mezi aplikacemi". Ve vztahu k veřejnosti, ale jen občanské, uvádí "řada informací veřejné správy bude k dispozici také přímo občanům".
Koncepce ISVS především akcentuje jako problém ISVS "nepřítomnost závazných pravidel pro spolupráci stávajících resortních informačních systémů a pravidel pro výměnu a sdílení dat" a požaduje maximální využívání již existujících datových zdrojů. Volá po potřebě pravidel výměny a sdílení dat zejména na úrovni dat tzv. základních registrů s tím, že obdobně by se postupovalo i u jiných datových zdrojů. Konstatuje sice, že informace poskytované v rámci veřejných informačních služeb – VIS by měly být poskytovány bezplatně, ale uvádí řadu důvodů, proč tomu tak být nemůže, či by nemělo být (obava z nadužívání, naddimenzování technických prostředků, zvyšování provozních nákladů, nespravedlnost vůči daňovým subjektům, které nevyužívají či nepotřebují, zkušenosti ze zahraničí např. v případě katastrálních informací a další). Vidí též jiné poplatky pro veřejnou správu a jiné pro veřejnost (nepochybně myšlena jen občanská). Doporučuje využít k zajištění VIS i soukromé subjekty, kdy navrhuje je iniciovat a i finančně vybavit z úrovně státu.
Uvedené dokumenty se sice nepřímo či příměji problematikou v kontextu předkládané studie zabývají, ale taková oblast není označena jako samostatná apod. Ve vztahu mimo oblast veřejné správy je všeobecně "skryta" v rámci problematiky veřejných informačních služeb (VIS jako realizace práva občanů na informace o činnosti a z činnosti veřejné správy v duchu demokratizace a přechodu k informační společnosti). Volání po nutnosti jasných pravidel poskytování však současně taková pravidla ve výše uvedeném smyslu značně limituje. V oblasti poskytování dat mezi subjekty veřejné správy je pak akcentována oblast registrů a tzv. základních registrů zvláště a pravidel jejich využitelnosti ve správních činnostech především.
Lze konstatovat, že při prudkém rozvoji informačních technologií a možnostech a jejich potřebě využití ve veřejné správě, jsou akcentovány jiné, další, nepochybně významné problémové okruhy. K uvedeným názorům o podmínkách poskytování dat, zejména k jejich zpoplatnění, je možné uvést, že jsou částečně problémové k záměru co nejširšího poskytování. Obecně je významným problémem, že se přesněji nevymezují pojmy informace, data, služby atp. a není v mnoha případech jednoznačné, co se předměty poskytování myslí. Věcně podstatné ale je, že žádné z předpokládaných cílů - výstupů (např. zpracování a přijetí takových či jiných pravidel - podmínek, legislativní opatření k registrům ISVS či výměně dat či informací ve veřejné správě a navenek) bohužel nebyly zatím realizovány.
Jiné povahy je dokument Program rozvoje Národní geoinformační infrastruktury zpracovaný sdružením Nemoforum. Jde o dokument na úrovni programu, který vytyčuje cíle a formuluje potřeby konkrétních projektů potřebných k zajištění cílů. Okruh podmínek dostupnosti je tam jedním ze samostatných okruhů a stav a cíle jsou formulovány. Program jako celek formuluje ale především význam - přínosy ze širokého využívání geodat a geoinformací, i když jen v obecné rovině.
Diskusi a hledání řešení při dostupnosti dat a informací veřejné správy podle dalších podkladů značně akceleruje právě oblast geodat a geoinformací. Zřetelně proto, že nejpodstatnější část dat a informací veřejné správy tento charakter má. Současně pak samy orgány veřejné správy taková data stále více pro svoji činnost vyžadují a připravují, o čemž svědčí dnes již samozřejmé tzv. geografické informační systémy jako součást informačních systémů orgánů veřejné správy.
To vystupuje do popředí jakmile se přejde právě od meziresortních a souvisejících podobných vazeb a datových a informačních potřeb (kde tradičně dominují data o obyvatelích, ekonomických subjektech a vlastnictví nemovitostí) k problematice širšího užití i v dalších sférách. Nový fenomén představují potřeby krajů, tradičně pak obcí, kde není za uspokojivé považováno předávání jen jednotlivých informací nebo zpráv, ale je konstatována potřeba přebírání celých datových souborů k implementaci ve vlastních informačních systémech. Zejména časově aktuální typová úvodní studie GIS krajů dokumentuje velmi podrobně nesmírně širokou škálu potřeb této úrovně. Současně také volá po potřebě jiných podmínek zpřístupnění než jsou stávající, které nepovažuje za příznivé.
Z globálního pohledu uživatelů a firem - podílejících se např. na realizaci informačních systémů typu GIS - byla předmětné problematice věnována dlouhodobá pozornost v rámci České asociace pro geoinformace. Právě tato asociace se podstatnou měrou zasloužila jak o formulaci Programu rozvoje NGII, tak návrhu k zadání předkládané studie, jejímž je pro sdružení Nemoforum navíc zpracovatelem. Aktivní přínos a názory jejích členů jsou promítnuty do předkládané studie.
Samostatným okruhem, který je dokumentovatelný i v rámci těchto podkladů jsou konkrétní podmínky uplatňované v tomto případě např. resortem ČÚZK a hl.m. Prahou pro oblast geodat a geoinformací zejména na úrovni řady produktů - datových souborů či sad. Společným rysem je, že jsou výsledkem vlastního rozhodnutí těchto orgánů, rozlišují různé kategorie uživatelů - přejímajících, až na výjimky poskytují data vesměs za úplatu. Obecnou snahou a východiskem je umožnit široký přístup - využití. Konkrétní konstrukce např. cen není zřejmá a zveřejňovaná. V případě dat z katastru nemovitostí resp. ISKN akceptovali i uživatelé jako omezení stanovený příjem tohoto resortu do státního rozpočtu jako bariéru neumožňující poskytovat data za výhodnějších finančních podmínek – zdarma. Iniciativu Ministerstva informatiky ke změně v tomto případě podpořily jednotně jak Svaz měst a obcí a Asociace krajů ČR, tak Česká asociace pro geoinformace nebo sdružení Nemoforum. Návrhy nakonec byly akceptovány počátkem roku 2004 a je nově na úrovni zákona zaručeno jak bezplatné poskytování datových sad dat katastru nemovitostí, tak informační služba dálkový přístup ke katastru nemovitostí pro kraje a obce bezúplatně. V souvislosti s katastrem nemovitostí je jako příklad podstatně a pozitivně se měnící situace ve zpřístupňování geodat a geoinformací na přelomu let 2003-4 možno uvést i zprovoznění volně přístupné veřejné informační služby, tzv. náhledu do katastru nemovitostí (popisné informace katastru), umožňující zejména vyhledání vlastnických práv (vlastníků) a jiných práv ke konkrétně zadané nemovitosti. Pozitivní skutečností posledního období tedy je, že se přes veškeré problémy dostupnost geodat a geoinformací zlepšuje, stejně jako že se postupně dospívá ke koordinovaným až jednotným stanoviskům, a to nejen v rámci sféry uživatelské, ale společně se sférou producentů.

2.3	Podklady - právní předpisy ČR
Předmětné studie se týká i řada zákonů a dalších právních předpisů, i když v různé míře a v různých aspektech.
Zjištěné a získané předpisy, v některých případech i jejich kvalifikovaná komentovaná znění, jsou citovány v kap. 5 Prameny. Převážná část z nich je obsahem přílohy na CD-ROM. Podrobnější rešerše právních předpisů jsou obsaženy v příloze 3. U každého podkladu (často u skupiny materiálů v případě jejich značné souvislosti) je uvedeno, které skutečnosti jsou ve vztahu k předmětu předkládané studie považovány za zvláště významné.
Následující tabulka dává možnost přehledně nahlédnout, s kterými podklady se v rámci analýzy pracovalo a jaké hlavní souvislosti ve vztahu k předmětu studie byly zjištěny.

Okruh legislativy	Vztah k problematice poskytování	Hlavní uvedené skutečnosti vč. přístupů k zpoplatnění	Hlavní využití pro studii (komentář autorů studie)	
Předpisy o informacích a informačních systémech	Regulují některé aspekty práce s daty a informacemi zejména v rámci ISVS, též právo na svobodný přístup k informacím	Zákon o veřejných informačních systémech neřeší podmínky poskytování dat z ISVS.
Zákon o svobodném přístupu k informacím = o činnosti orgánů a úřadů veřejné správy, zákon o právu na informace o stavu ŽIP = na informace, ne data.
	Tím, že tyto předpisy zasahují jiné problematiky, nejeví se vhodné či účinné řešit v jejich rámci problematiky podmínek poskytování.	
Speciální zákonné úpravy pro určité oblasti	Významné právními předpisy regulované poskytování dat a informací v některých oblastech veřejné správy.. 	Předpisy z oblasti ČÚZK - rozsáhlý komplex, podstatné změny koncem 2003 a zač. 2004. Trend k bezplatnému poskytování geodat i geoinformací v rámci veřejné správy (různý rozsah, někdy nadále zpoplatňováno). Zpoplatňováno poskytování dat pro podnikatelskou veřejnost, zpoplatňován dálkový přístup k datům KN.
Předpisy z oblasti stavebního zákona (MMR): řada podmínek poskytování dat a informací řešena, v některých aspektech nikoli.
	Dále dokreslují různorodost podmínek a jejich vývoj. Podporují potřebu komplexněji pojatého řešení.	
Předpisy k majetku, účtování a oceňování	Problematika evidencí jako předpokladu pro informovanost o existujících a poskytovaných datových celcích resp. sadách a jejich ceně	Data a informace představují nehmotný majetek v obecném smyslu. Konkretizace jejich evidence, ceny a účtování o nich není stanoveno. Nejasnost jejich aplikace pro oblast spojenou s poskytováním. Není řešen vztah evidencí a cen "originálu" a téhož u poskytovaných "kopií".	Dávají orientaci jaké souvislosti má problematika evidence a stanovení cen poskytovaných dat a informací. Dávají podklady k řešení v oblasti evidence a oceňování v předmětné oblasti poskytování dat a informací.	
Předpisy o hospodářské soutěži	Problematika dodržování rovných a spravedlivých podmínek při působení subjektů na trhu.	Dodržování pravidel hospodářské soutěže platí i pro veřejný sektor, pokud se některými svými činnostmi de facto účastníkem působícím na trhu stává (zde při některých datových a informačních činnostech).	Potřeba respektování pravidel hospodářské soutěže veřejným sektorem tam, kde je to relevantní.	

Celkově se právní předpisy týkající se předmětné problematiky dostupnosti a využitelnosti dat a informací veřejné správy resp. veřejného sektoru nebo v užším pojetí geodat a geoinformací dají zahrnout do čtyřech okruhů:
•	předpisy o informacích a informačních systémech,
•	speciální zákonné úpravy pro určité oblasti,
•	předpisy o majetku, účetnictví a cenách nebo oceňování,
•	předpisy o hospodářské soutěži.
Obecně lze konstatovat, že v okruhu předpisů o informacích a informačních systémech (zákon o svobodném přístupu k informacím, zákon o právu na informace o životním prostředí, zákon o informačních systémech veřejné správy, návrh věcného záměru zákona o výměně dat ve veřejné správě) se nepojednává o poskytování dat, dostupnosti a využitelnosti či podobně ve smyslu a zaměření předkládané studie. Např. informacemi ve smyslu zákonů o svobodném přístupu se rozumí informace textové, obrazové, zvukové, i když i na počítačových médiích, ne data, tj. datové soubory, sady apod. a informace z nich odvoditelné poskytované dále ve formě dat.
V majetkových předpisech se explicitní uvádění dat a informací jako majetku nevyskytuje, a to jak "originálů" - prvotních zdrojů, jejichž kopie - rozmnoženiny se případně poskytují, ani těchto kopií. Je však nepochybné, že se o majetek (majetkové právo) jedná, jen s ním tak není zacházeno a není ani pociťováno, že by tomu tak být mělo. Věcnou bariérou je, že nejsou jednotky takového majetku (datové soubory, sady apod.) vymezovány a tato podoblast není nijak právně ani metodicky podpořena. Tyto skutečnosti se týkají zejména dat a informací vzniklých z vlastní činnosti, ať již jakéhokoli charakteru (při správních či obdobných např. samosprávných činnostech) nebo jako speciální datová či informační činnost.
Vzhledem ke skutečnosti, že není vnímáno, že v některých případech se může současná činnost subjektů veřejné správy resp. veřejného sektoru pohybovat na poli podnikání (tj. že podobné činnosti vykonávají či vykonávat mohou též soukromé podnikatelské subjekty, což se rozvojem soukromého sektoru bude rozšiřovat), není ani pociťována souvztažnost respektování zásad hospodářské soutěže ve smyslu zákona o ochraně hospodářské soutěže (zejména aspekt dominance na trhu).
V oblastech působnosti některých orgánů veřejné správy existují speciální předpisy, které upravují dostupnost dat či informací (ať již poskytování nebo právo obdržet). Jako významné příklady byly zváženy předpisy z resortů ČÚZK, MF a MMR a předpisy o obcích a krajích. Za podstatné je třeba považovat zejména to, že jsou orientovány velmi utilitárně pro potřeby a z pohledu jejich nositelů a nesdílejí žádné obecné společné východisko (což není divu, neboť takové dosud neexistuje, a to nejen v úrovni právních předpisů).
Na rozdíl od výše uvedených okruhů právních předpisů ve speciálních předpisech data a informace vystupují v té rovině, která je vlastní předkládané studii. Kde se v nich jedná o data ve smyslu datových sad či celků či o zobrazování informací zejména v prostředí sítě Internetu, je v takových předpisech velmi rozdílné (různá terminologie, různá vymezení) a s výjimkou předpisů z oblasti ČÚZK povětšinou nejasné. Tyto skutečnosti pak zejména vedou k rozporným výkladům strany poskytující a strany uživatelské - žádající, kdy každá ze stran zastává výklad pro její potřeby (věcné, finanční apod.) výhodný. Dochází pak k formálně právním diskusím až sporům, kde je věcná podstata argumentace v pozadí nebo není přímo použitelná.
Tyto poslední skutečnosti by měly být velkým podnětem k uvědomění si, že je potřebné komplexní systémové řešení předmětné problematiky. Přitom ze stávající právní situace vyplývá především potřeba jasného věcného vymezení dat a informací, které jsou resp. budou předmětem úprav v právních předpisech, a jejich jednotek (datových celků, sad apod.), které pak v transferech poskytování reálně vystupují.
Je třeba oddělit problematiku práv obdržet (či povinnosti poskytnout) od problematiky, jestli bezúplatně či za úplatu a když za úplatu, tak jakou.
Též je třeba posoudit, zda jsou resp. mají být odlišnosti pro případ, kdy se jedná o data a informace vzniklé při vlastní správní, samosprávné či jiné obdobné činnosti nebo vzniklé při činnostech speciálně zaměřených právě na pořízení dat a informací. (To není jen případ ČÚZK v oblasti zeměměřictví a tvorby map nebo ČSÚ, ale i případ krajů a obcí při vytváření vlastních speciálních datových fondů, např. charakteru tematických map, pro širší využití v rámci jejich informačních systémů).
Novou skutečností je navrhovaná novela zákona o zeměměřictví (v lednu 2004 ve 2.čtení v Poslanecké sněmovně), která přesně specifikuje postavení jedné z v současnosti klíčových datových bází - Základní báze geografických dat (ZABAGED) a stanovuje její význam a využití pro okruh informačních systémů veřejné správy. Data by měla být poskytována v okruhu ISVS ze zákona zdarma, používání má být povinné. (Obecně je však problematika povinného využívání a její souvislosti či dopady značně diskutabilní; není však předmětem předkládané studie. Měla by být ale objasněna a řešena samostatně jako významná související oblast). Podmínky pro jiné využiti má stanovit vyhláška ČÚZK (návrh zatím není znám). Jde o značně pozitivní opatření, které ukazuje, že i bariéry omezení povinností příjmu do státního rozpočtu lze při argumentaci přínosy překonat.

2.4	Podklady o zahraničí
V rámci prací na předkládané studii byla shromážděna řada materiálů (studií, opatření, souhrnů, odborných článků apod.). Zvýšená pozornost byla zaměřena na současné celoevropské aktivity, které v podstatné míře syntetizují dílčí aspekty jak věcné povahy, tak národní úrovně (Směrnice EU k dalšímu využití informací veřejného sektoru, projekt GINIE, návrh projektu INSPIRE). Do podkladů jsou však zahrnuty i některé materiály národního rozsahu (Velká Británie, Nizozemsko, Francie), které přibližují konkrétnější postupy v těchto zemích a  zejména vývoj a diskuse k nim. Stejně tak jsou zahrnuty i podklady dokumentující přístupy některých národních mapovacích agentur a zejména jejich evropského sdružení EuroGeographics.
Podrobnější rešerše podkladů jsou obsaženy v příloze 4. U každého podkladu (často u skupiny materiálů v případě jejich značné souvislosti) je uvedeno, které skutečnosti jsou ve vztahu k předmětu předkládané studie považovány za zvláště významné.
Následující tabulka dává možnost přehledně nahlédnout, s kterými podklady se v rámci analýzy pracovalo a jaké hlavní souvislosti ve vztahu k předmětu studie byly zjištěny.

Země a okruh podkladů	Vztah k problematice poskytování	Hlavní uvedené skutečnosti vč. přístupů k zpoplatnění	Hlavní využití pro studii (komentář autorů studie)	
Aplikace Směrnice EU ve Velké Británii	Velká Británie je v oblasti práce s geodaty, ale též ve veřejných informačních službách apod. na špičce evropského vývoje. Její příklady sloužily i pro přípravu Směrnice EU, realizaci projektu GINIE a přípravu projektu INSPIRE	Přístupy a návrhy k aplikaci Směrnice EU byly připravovány a zveřejněny již během její vlastní přípravy.
Ke zveřejňování dokumentů státní správy je příslušný specifický vládní útvar. Dalším (komerčním) využitím se pak zabývá ve spolupráci s ministerstvem obchodu. Existuje rozsáhlá spolupráce s profesními svazy a soukromým sektorem.	Možné příklady aktivního a anticipačního přístupu k aplikaci Směrnice. V ČR znalost směrnice pro veřejnou správu přinesly až práce na studii, i když už dříve CAGI informovala o návrzích na konferencích a svých seminářích.	
Evropské projekty GINIE a INSPIRE	Panevropské projekty zaměřené na dostupnost a využití geodat a geoinformací řešené resp. připravované v gesci Evropské komise širokou řadou institucí za koordinace akademickými a výzkumnými institucemi.	Celé spektrum návrhů a fundovaných argumentaci k podmínkám dostupnosti včetně podmínek technologických a jiných.	Vzhledem ke skutečnosti, že se jedná o časově aktuální návrhy garantované špičkovými pracovišti praxe i výzkumu Evropy a vedoucích evropských zemí, není pochybnost o jejich relevanci i pro podmínky ČR. Návrhy je třeba přejmout.	
Francouzské příklady	Francouzská Rada pro geografické informace a francouzská asociace pro geografické informace se intenzivně problematikou podmínek poskytování zabývají.	Příklad časově včasného přístupu, argumentace a podpory poskytování geodat a geoinformací veřejné správy pro využití komerčním sektorem.	Podobně jako ve Velké Británii (viz výše) je i ve Francii problematika dalšího využití sledována a podporována již před přijetím Směrnice EU.	
Modely poskytování informací	Srovnání různých možných přístupů k poskytování.	Odborný podklad k uvedené problematice.	Dokládá výhody a nevýhody různých přístupů, akcentuje při každé z možností potřebu otevřenosti pro občany a svobodný přístup jako nevyhnutelný předpoklad pro fungování občanského státu.	
Některá fakta a zkušenosti z Velké Británie - obecnější i konkrétnější témata	Velká Británie je bezesporu na čele evropských přístupů a praxe při zpřístupňování dat a informací veřejného sektoru.	Role a činnost speciálního vládního útvaru pro poskytování informací, význam a praxe transparentnosti, podpory využívání, vztah ke Směrnici EU, problematice hospodářské soutěže, postavení specializovaných orgánů tvorby dat a informací, smlouvy vládních orgánů s Ordnance Survey apod.	Řada podkladů vyplývajících z časového předstihu a vysoké odborné fundovanosti i praktických přístupů a řešení podmínek poskytování může být jen příkladem, že řešení doporučovaná studii jsou reálná, podložená a nijak neobvyklá.	
Rozvoj prostorové infrastruktury v Nizozemsku	I Nizozemsko patří mezi vedoucí země Evropy při řešení podmínek zpřístupňování.	Současný stav a příklady nedořešení situace.	Některé z uváděných nedořešených příkladů odpovídají i situaci v ČR. Podpora potřeby jejich řešení.	
Rozvoj prostorové infrastruktury v USA	USA jsou považovány za vedoucí světovou zemi v nastolování liberálních podmínek zpřístupňování. 	Hlavní přístupy a argumentace v USA pro využití veřejných informací, a to i pro ekonomické a politické potřeby občanů.	Velmi inspirativní pro řešení stavu nejen v ČR, ale i v Evropě.	
Praxe a pohledy evropských mapovacích agentur	Mapovací agentury existují v různé formě ve všech zemích a mají různá specifická postavení. Jsou zdrojem všeobecně používaných geodat. (V ČR se jedná o resort ČÚZK a speciálně pak o Zeměměřický úřad).	Srovnání jejich financování a postavení zpracovaná jejich sdružením EuroGeographics.	Podklady svědčí o specifickém postavení mapovacích agentur v každé z evropských zemí a rozdílných podmínkách, za kterých pracují a poskytují geodata. Podpora specifických řešeni  v rámci ČR.	
Seminář Volná dostupnost geoinformací
Nemělo by tu být kde?	Jeden z prvních workshopů jako reálných kroků ke změně podmínek poskytování v Evropě.	Dokládá první kroky vedoucích evropských zemí (Velká Británie, Nizozemsko) těžit ze zkušeností USA a zásadní problémy při snaze změnit evropský přístup.	Podporuje potřebu široké spolupráce a konceptuální shody v rámci vedoucích orgánů veřejné správy a spolupráce s profesními svazy a komerčními subjekty jako východiska pro realizaci zásadních změn.	
Směrnice EU k dalšímu využití informací veřejného sektoru	Dlouhodobě připravované zásadní opatření EU ke zpřístupnění informací veřejného sektoru členských zemí i pro komerční využití.	Řada systémových opatření k dosažení širokého využívání a principů pro případné zpoplatnění, které se ponechává na jednotlivých zemích.
Mimořádně významná je argumentace hospodářskými a sociálními přínosy při liberálním zpřístupnění komerčnímu sektoru.	Zásadní dokument platný i pro ČR jako nového člena EU. Povinnost aplikace do pololetí 2005. Aplikace i pro poskytování v rámci veřejného sektoru nejen možná, ale nezbytná. Návrhy studie ve značné míře v odpovídajících oblastech ze Směrnice EU vycházejí a jsou s ní konformní.	
Studie dalších politik a přístupů v Evropě, studie požadavků na geografické informace apod.	Postoje a aktivity EUROGI (sdružení národních asociací pro geoinformace) a některé další evropské studie.	Komplexní rozbory a doporučení obrážející kvalifikované postoje evropských institucí a výstupy různých odborných zpráv.	Podpora pro širokou dostupnost a liberální podmínky.	
Zpráva PIRA	Zpráva o ekonomických a sociálních dopadech zpřístupnění informací veřejného sektoru komerčním subjektům.	Základní komplexní a vysoce odborný podklad - studie, která byla rozhodující argumentací při přípravě a schvalování Směrnice EU.	Nezpochybnitelný podklad pozitivních dopadů liberálního zpřístupnění mající obecnou platnost v evropských podmínkách (tedy i pro ČR).	

Shromážděné a vyhodnocené podklady dávají možnost komplexně popsat a vyhodnotit současnou situaci v Evropě včetně dění na úrovni Evropské unie (EU), což je pro Českou republiku jako členskou zemi EU od jara 2004 velmi významné. Podstatná je i možnost vysledování několikaletého vývoje, kterým státy Evropy a Evropská unie jako celek prošly. Použité podklady o zahraničí jsou citovány v kap. Prameny s označením, které z nich jsou veřejně dostupné či dosažitelné v síti Internetu a které jsou v tištěném exempláři případně k dispozici u zpracovatelů. Převážná část je ale i obsahem volné přílohy.
Zahraničí se začalo problematikou dostupnosti a využitelnosti geodat a geoinformací veřejného sektoru intenzivně zabývat již v polovině 90. let. Problematika byla nahlížena a řešena jak v rozsahu jen geodat a geoinformací (současné vyústění v projektech GINIE a INSPIRE), zejména však v celkovém rozsahu dat a informací veřejné správy jako celku (současné vyústění ve Směrnici Evropského parlamentu a rady pro další využití informací veřejného sektoru - Směrnice EU).
Všeobecným trendem se stala liberalizace náhledu na dostupnost a využitelnost geodat a geoinformací veřejného sektoru, tj. trend k co nejširší dostupnosti včetně minimalizace úplaty s tím spojené a nelimitovaného využití.
Za nejpodstatnější je však možné považovat skutečnost, že do východisek realizovaných změn vstoupily do té doby neuplatňované aspekty. Některé z nich mají původ v nových skutečnostech ovlivněných nástupem cesty k rozvoji demokratického chápání funkcí státu, které mohou být realizovány za významné podpory nových informačních a komunikačních technologií – cesta k e-governance a podpoře přechodu k informační a znalostní společnosti. Druhým hlavním směrem, též odrážejícím posun v chápání role a úlohy státu, je - na základě uvědomění si ekonomického potenciálu dat a informací veřejného sektoru - další využití (nazvatelné též druhotné využití či znovuvyužití) dat a informací veřejného sektoru – již pro potřeby jeho činnosti využitých a převážně i zaplacených - k podpoře rozvoje a fungování bouřlivě se rozvíjejícího nového národohospodářského sektoru zabývajícího se zpracováváním dat a informací pro nejširší využití. Na rozdíl od dřívějšího přístupu, kdy v převažující míře bylo prvotní snahou, aby takové další využití finančně saturovalo náklady na činnost veřejného sektoru jako doplňkový zdroj příjmů. Bylo však postupně dokumentováno, že tento přístup ve svém celku znamená další zátěž pro daňové poplatníky, ať již přímou (platí již "jednou zaplacené") nebo nepřímou (nejsou dosahovány možné příjmy z rozvíjejícího se národohospodářského sektoru s velkým potenciálem a současně nejsou vytvářena možná pracovní místa přispívající k řešení problematiky zaměstnanosti).
Zejména k obnažení pohledu na ekonomické aspekty přispěla liberální politika na úrovni tzv. federálních dat a informací uplatňovaná v USA již od první poloviny 90. let. Vyspělé evropské státy a Evropa jako celek v tomto ohledu prokázaly věcné i časové zaostání. Hlavními bariérami se ukázala historická zatíženost a z toho plynoucí setrvačnost v myšlení a přístupech a zatíženost podrobnou a komplikovanou legislativou, též historicky vycházející z jiných a v jednotlivých státech odlišných tradic v pohledu na roli státu.
Sama všeobecná demokratizace ve zkratce symbolizovatelná jako cesta k e-government a e-governance však nebyla pro Evropu dostatečným argumentem k "dotažení" problematiky dostupnosti a využitelnosti dat veřejného sektoru. Bylo potřeba právě výše zmíněné druhé argumentační větve ekonomického charakteru. Stále aktuálním dokumentem je po řadě národních studií pro potřeby Evropských společenství zpracovaná zpráva o komerčním využití informací evropského veřejného sektoru (tzv. zpráva PIRA - PIRA Report), která přínosy i jednoznačně hodnotově kvantifikuje. Tato zpráva se stala též rozhodujícím argumentem při přípravě a příjímání evropské směrnice pro další využití informací veřejného sektoru (Směrnice EU).
Pro předkládanou studii je podstatné, že postupný vývoj v Evropě jako celku vyústil v posledních letech v přípravu již zmíněné Směrnice EU, která byla ke konci roku 2003 přijata a stane se tedy závaznou i pro ČR jako členský stát EU. Předběžný návrh směrnice je k dispozici v českém překladu, schválené znění je zatím jen v anglickém originálu (viz příloha 5). Zde alespoň stručně následující.
Směrnice EU závazným způsobem vytváří transparentní prostředí při poskytování dat a informací veřejného sektoru, kdy jsou zejména akcentována předem známá pravidla poskytování a využitelnosti, zveřejněný seznam dostupných datových souborů, sad apod. (při doporučení, že co není chráněno speciálním způsobem: ochrana osobních údajů atp., je zpřístupněno), popis dat a informací (metadata a metainformace), rovnost podmínek při poskytování pro každého zájemce - uživatele a dodržování pravidel spravedlivé hospodářské soutěže veřejným sektorem, pokud se de facto na poli hospodářské soutěže svoji činností pohybuje.
Co konkrétně je či není a komu zpřístupněno a za jakých cenových podmínek směrnice ponechává na každém členském státu. Doporučuje však, pokud není poskytováno zdarma, aby tak bylo za cenu nepřevyšující náklady spojené s výdejem (poskytnutím). Je ale připuštěna - i když nedoporučována - možnost zpoplatnění vyššího. Je podstatné znovu připomenout (viz výše), že se tak ale děje za podmínek předem zveřejněných a v případě použití pro komerční účely se stejnou cenou a za stejných podmínek data vstupují do dalších užití i u poskytujícího subjektu veřejné správy samého, pokud jeho navazující činnost komerční charakter má (přesněji pokud se již subjekt veřejné správy pohybuje na poli hospodářské soutěže).
Právě přechod od poskytování dat digitálních mapových produktů, které jsou jak ukazuje situace Evropy převážně zpoplatňovány (v různé míře, v případě Velké Británie a Nizozemska se jedná o případy až samofinancování) k liberálnímu přístupu v duchu Směrnice EU, je velmi závažný a nelze jej v současnosti predikovat. V této souvislosti vystupuje do popředí zejména problematika přesnějšího vymezení činností vykonávaných jako výkon veřejné správy a činností jiných včetně činností představujících působení na trhu (týká se typicky mapovacích agentur). Dále pak též problematika přesnějšího vymezení tzv. základních datových bází integrační a referenční povahy. Přesnější či podrobnější kategorizace ať již z pohledu charakteru souvisejících činností nebo vlastních dat je východiskem pro úvahy preferenčního zvýhodnění cenových podmínek u kategorií výstupů dat pořízených v rámci výkonu činností veřejné správy a dat základních datových bází (zdarma či za ceny pořízení výstupů) oproti kategoriím ostatním (různá míra zpoplatnění). Přitom je zvažována i forma (způsob) jejich zpřístupnění (náhled, poskytnutí datových sad). Pokud jde o vymezení různých okruhů dat a forem jejich zpřístupnění je v tomto směru významným vodítkem specifikace provedená v rámci projektů GINIE a INSPIRE. Tyto projekty spolu se Směrnicí EU odrážejí současnou úroveň evropských znalostí, přístupů a trendů.
Z podkladů o zahraničí je vidět, že zejména ve Velké Británii je značná nejen připravenost na aplikaci Směrnice EU, ale právě tato země ve své vlastní iniciativě a přístupu mnohé zásady realizovala již dříve samostatně a její zkušenosti se naopak staly i podkladem pro přípravu směrnice samé. V případech zpoplatňování - ve Velké Británii pak typicky u mapovací agentury Ordnance Survey - byla diskuse k tomu již před delší dobou zahájena. Tam, stejně jako ukazuje příklad Holandska i Francie, probíhají diskuse a přípravy rozhodnutí k podmínkám dostupnosti a využitelnosti dat a informací ne uzavřeně ve veřejné správě samé, ale za významné účasti a mnohdy i z iniciativy profesních sdružení (národních asociací pro geoinformace) a soukromého sektoru (firem). Diskuse a přípravy jsou však nejen dlouhodobé a otevřené, ale dějí se na základě podkladových rozborů a studií zpracovaných poradenskými firmami. Návrhy opatření připravené veřejnou správou jsou pak dány k všeobecnému posouzení a připomínkám nejširší veřejnosti.
Ve vztahu k výše uvedeným trendům je třeba upozornit i na vývoj v rámci sdružení evropských mapovací agentur EuroGeographics. Národní mapovací agentury se sice svými politikami a přístupy v jednotlivých zemích liší (míra závislosti na státním rozpočtu, různé podmínky využitelnosti), ale jejich společným rysem je na jedné straně závislost na veřejném financování, na straně druhé závislost na příjmech z komerčního prodeje (poměr se liší). Právě relativně podstatné náklady na jejich činnost jsou pro státní rozpočty až neúnosné, z čehož plyne potřeba financování jejich činnosti i z přímých příjmů za poskytování. Produkty mapovacích agentur jsou jak tradiční, tak z jiného pohledu vznikají za větší či menší míry legislativní podpory včetně skutečnosti, že je na základě právních předpisů jejich činnost povinná. Rozpor věcného plnění a s ním spojených nákladů a finančních možností státních rozpočtů je řešen pragmatickými opatřeními zejména co do výše cen. Praxe v jednotlivých zemích je pak v konkrétnosti různá, ale vždy v souhrnu řešící aktuální finanční situaci. Hlavním motem i současných úvah o budoucí a dokonce sjednocující se licenční a cenové politice je nalezení rovnováhy mezi potřebnou kvalitou, ochotou trhu platit a možností produkty udržovat aktuální. Jedná se tedy i do budoucna o řešení ryze pragmatická. 

3	Závěry analýzy jako východiska pro návrhy řešení
a opatření

Analýza současného stavu přinesla velkou řadu různých skutečností, které jsou dány různými a obecně odlišnými motivacemi jednotlivých subjektů, ať již jde o uživatele, producenty, zákonodárce či jiné. Související skutečnosti lze dále nahlížet jednak na úrovni České republiky, jednak v úrovni širší, zejména evropské. Provedená analýza umožňuje srovnání stavu v ČR a v Evropě též z řady různých aspektů.
Za stavu celkové obsáhlosti a provázanosti je však nezbytné posuzovat předmětnou oblast podmínek poskytování z několika dobře vymezených hledisek, tj. sledovat několik relativně samostatných problémových okruhů.
S využitím analýz dokumentovaných v kap. 1 a 2 a s využitím pro studii zavedených pojmů a termínů je možné především přesněji a hlavně jednoznačněji vymezit předmětnou oblast podmínek poskytování geodat a geoinformací, což jsou pojmy obecné, ale neodpovídající potřebám přesného kvantitativního a kvalitativního vymezení poskytované komodity. Je třeba vidět a nadále uvažovat , že:
•	předmětem poskytování je poskytování "datových sad" (ať již geodat nebo geoinformací resp. dat nebo informací nebo metadat a metainformací) nebo poskytování informací majících formu vizualizovaných obrazů (dále jen "vizualizované informace"), a to v elektronických resp. počítačových formách,
•	v každém případě se však jedná jen o takové datové sady a vizualizované informace, které lze poskytovat ve smyslu, že nejsou chráněny a tedy není možné je neposkytovat z důvodů jejich ochrany (např. ochrany osobních údajů, ochrany utajovaných skutečností, ochrany údajů zjištěných při statistických šetřeních, ochrany údajů souvisejících s obranou státu apod.). Tato data podléhají režimu práce a možnostem poskytování (neposkytování) podle příslušných speciálních předpisů. V kontextu předkládané studie jsou taková opatření brána za závazná a nediskutovatelná. Je možné poznamenat, že tomu tak je v případě geodat a geoinformací výjimečně (v detailní úrovni se může jednat o data či informace o osobách jako vlastnících či vystupujících v jiných rolích apod.),
•	poskytování datových sad pak zajišťují datové služby a poskytování vizualizovaných informací služby informační,
•	může se přitom jednak jak o data a informace samé nebo o metadata a metainformace popisující vlastní data a informace,
•	jedná se o poskytování, kdy zdroji či zdrojovými místy jsou informační systémy subjektů veřejného sektoru (zdroje) resp. tyto subjekty samé (zdrojová místa); dále pak i takové, které jsou financovány z veřejných rozpočtů (dále souhrnně jen "veřejného sektoru") s výjimkou škol, knihoven, muzeí, kulturních zařízení apod.
Oblast geodat a geoinformací veřejného sektoru je podoblastí všech dat a informací veřejného sektoru v obecném vymezení. Význam geodat a geoinformací má jak rovinu kvantitativní spočívající ve známém značném rozsahu dat, tak rovinu kvalitativní, spočívající v jejich vysokém informačním potenciálu zejména možností prostorových analýz závažných sociálních a ekonomických jevů a pro nejširší okruh uživatelů včetně občanské a podnikatelské veřejnosti, nejen veřejného sektoru samého. Přitom nelze nerespektovat i značné náklady na pořízení, vedení, distribuci a využívání geodat a geoinformací. To významně ovlivňuje důležitost a věcnou i časovou naléhavost řešení jejich dostupnosti a využitelnosti, tj. podmínek, za jakých jsou poskytovány. V obecné rovině problémů dostupnosti  využitelnosti však nemá problémová oblast samotných podmínek poskytování geodat a geoinformací zvláštní specifika odlišující ji dostatečně od oblasti vázané na poskytování dat a informací v obecném vymezení. Řešení je tedy třeba hledat v celé této šíři, a proto se předkládaná studie zabývá problematikou oblasti dat a informací obecně, přičemž některé specifické případy mající významnou platnost pro oblast geodat a geoinformací jsou explicitně zváženy.

Základní problémové okruhy související s problematikou, které se promítají jak v analyzovaném stavu současnosti, tak v oblasti výhledů a názorů na možný či potřebný vývoj v budoucnosti lze spatřovat v následujícím:
•	specifikace kategorií předmětu poskytování, poskytovatelů, přejímajících a činností, na jejichž základě datové celky resp. sady nebo vizualizované informace vznikají, ke kterým pak mohou být vázány specifikovatelné podmínky poskytování (viz odst. 3.1). Jiné další kategorizace geodat a geoinformací nejsou shledávány pro problematiku poskytování významné a potřebné. Ke zvážení dalších možností kategorizace nevedly ani analytické poznatky,
•	veřejný zájem na poskytování datových celků a vizualizovaných informací (viz odst. 3.2),
•	potřeby evidence datových celků a poskytovaných datových sad a vizualizovaných informací (viz odst. 3.3),
•	transparentnost podmínek poskytování (viz odst. 3.4),
•	finanční podmínky poskytování (viz odst. 3.5),
•	účast veřejného sektoru v hospodářské soutěži při poskytování (viz odst. 3.6),
•	stávající a výhledový stav, situace v ČR a v Evropě (viz odst. 3.7).

3.1	Kategorizace předmětu poskytování, poskytovatelů, přejímajících a činností, na jejichž základě datové celky resp. sady nebo vizualizované informace vznikají
3.1.1	Předmět poskytování
Jednoznačné vymezení předmětu poskytování je zcela nezbytné pro rozumně uchopitelné, argumentovatelné a diskutovatelné návrhy řešení. Současná praxe, právní předpisy i další dokumenty, ať již tuzemské nebo zahraniční, trpí primárně nejasným vymezením předmětu, který je nejednoznačně formulován nebo je v různých podkladech vymezován různě, v souhrnu nekonzistentně apod.
Jak již bylo výše v úvodu ke kap. 3 uvedeno, vyplývá z analýz s využitím pro studii zavedeného pojmového aparátu, že se při poskytování nejedná jen o poskytování geodat a geoinformací, které nejsou nijak kvantitativně ani kvalitativně blíže vymezeny, ale o jeden ze dvou následně uvedených případů (kategorií předmětu poskytování):
•	o kategorii datových sad, ať již dat nebo informací. Datová sada poskytovaná ve formě datových souborů určité struktury (předávacího formátu) je základním celkem poskytování. Poskytované datové sady jsou kopiemi (rozmnoženinami) částí "originálních" datových celků poskytovatele nebo jsou z těchto celků odvozeny. Je to případ, kdy jsou poskytované datové sady přejímajícím informačním systémem nebo subjektem:
o	přejímány buď pro zařazení do vlastního informačního systému, kde jsou pak v rámci jeho funkcí využívány (široké využití pro vlastní potřebu v mnoha činnostech apod.),
o	nebo jsou dále poskytnuty pro zhotovení výstupů pro přejímající subjekt potřebných a slouží tedy jako datový a informační podklad pro něj (jednorázové využití pro konkrétní potřebu),
o	nebo jsou využity pro zpracování jiných datových a informačních produktů, ať již samostatně dále poskytovaných nebo zařazených jako součást subjektem poskytovaných informačních systémů (ať již v rámci občanské či podnikatelské veřejnosti, tj. případ komerčního využití).
	Pozn. Poskytování datových sad bývá nejčastěji označováno v současné praxi jako možnost "stažení souborů", poskytnutí "hromadných výstupů" apod. Vlastní činnost poskytnutí zajišťuje datová služba, která obecně může být zajišťována jak automatizovaně (v rámci informačního systému - zatím v praxi spíše výjimečné), tak manuálně s podílem lidské síly a materiálu.
	V rámci datových sad mohou být poskytována jak data a informace, tak metadata a metainformace. Není důvodu činit rozdíly mezi datovými soubory dat nebo informací (metadat nebo metainformací), může však být při stanovení podmínek zvažován rozdíl pro případ, že jde o data nebo informace prvotní nebo zda jde o případ metadat nebo metainformací. Datové sady metadat nebo metainformací nemají široké přímé využití - mohou být sice využity všemi výše specifikovanými způsoby, ale vždy jen zajišťují možnost vyhledání nebo podrobnější specifikaci cílově hledaných datových sad nebo vizualizovaných informací, které pak probíhá s využitím metainformačních systémů,
•	o kategorii vizualizovaných informací. Informace vizualizovaná v jakékoli podobě (text, čísla, tabulky čísel, grafy, mapové podklady apod.) má - ať již zobrazená např. na monitoru počítače nebo vytisknutá jako výstup - využití v konkrétní řešené situaci, případě, rozhodování apod.
	Pozn. Poskytování vizualizovaných informací bývá nejčastěji označováno v současné praxi jako možnost "informační služby", poskytnutí informací "dálkovým přístupem" apod. Vlastní činnost poskytnutí zajišťuje informační služba, která obecně může být zajišťována jak plně automatizovaně (v rámci informačního systému - v praxi převažující případ), tak s různým podílem lidské síly a materiálu.
I když v závěru odst. 1.1 bylo konstatováno, že podrobnosti technologie poskytování nebyly zamýšleny mezi předměty studie, nelze přehlédnout, že problematika technologických způsobů příp. formátů, jakými či v jakých jsou poskytovány datové sady nebo vizualizované informace s výše specifikovanými předmětnými oblastmi poskytování jak datových sad, tak vizualizovaných informací souvisí a jsou tu proto zmíněny aspoň základní aspekty. 
V případě poskytování datových sad se jedná zejména o problematiku přenosových formátů datových sad, kde se postupně stabilizují univerzální formáty typu XML respektive GML pro grafické vyjádření dat, , jako výsledky dlouhodobých standardizačních aktivit zejména na úrovni OpenGIS konsorcia, norem ISO a evropských norem CEN. Významným novým rysem jsou v této oblasti nastupující webové služby (WS) se standardně definovanými rozhraními pro aktivaci služby. Nadále však mají a budou mít význam i dlouhodoběji užívané přenosové formáty, třeba i proprietárního charakteru, což souvisí s provozovanými informačními systémy, jejichž výstupem jsou i poskytované datové sady, a jejich přirozeným vývojovým cyklem, kdy technologicky nová řešení jsou možná až po uplynutí delších dob provozu. V případě ČR se však uplatňují a je třeba počítat, že i budou uplatňovat specifické standardy či metodická doporučení k přenosovým formátům v rámci ISVS (například výměnný formát ISKN – VFK).
V případě vizualizovaných informací se jedná o převážně o účelově orientované a různě softwarově podporované informační služby vesměs umožňující přístup uživatele v prostředí Internetu při vybavení standardními internetovými prohlížeči. Technologický rozvoj přináší pak do popředí poskytování prostřednictvím rozhraní WMS (Web Mapping Services) založených na otevřené specifikaci OpenGIS konsorcia, které umožňuje i využití takto převzatých vizualizovaných informací na úrovni mapových kompozic v rámci vlastních informačních systémů. Tento způsob pro potřeby vlastních informačních systémů např. předpokládá a vyžaduje např. i studie GIS krajů. V případě nutnosti práce s jednotlivými datovými prvky u koncového uživatel přichází do úvahy využití služeb WFS (Web Feature Services), které rozšiřují možnost prohlížení geodat o celou škálu analytických úloh.
V rámci řešení podmínek poskytování ve smyslu studie se však z tohoto pohledu jedná o problematiku sice značně významnou, ale související, ne řešenou a řešitelnou v rámci předkládané studie. Pro potřeby studie a jejích návrhů je možné vycházet (podobně jako u poskytovaných datových sad samých) pouze ze skutečnosti, že každý poskytující poskytuje datové sady či vizualizované informace v té podobě, kterou zajišťuje jím provozovaný informační systém. Není představitelné, aby způsoby poskytování či přenosové formáty měl právo vyžadovat přejímající jiné než nabízí poskytující (kromě jistě možné oboustranné dohody a speciální službě, kdy je třeba předpokládat jako oprávněnou i úhradu). Řešení forem a formátů poskytování i metody a organizační opatření k jejich zajištění by však měly být jednou z oblastí, jejichž řešení předkládaná studie naléhavě doporučí k samostatnému řešení.

3.1.2	Sféra poskytovatelů
Vymezenou sférou poskytovatelů jsou subjekty veřejného sektoru včetně subjektů, u kterých je předmět poskytování financován z veřejných financí s výjimkou škol, knihoven, muzeí, kulturních zařízení apod. Toto vymezení je opřeno o hledisko financování z veřejných rozpočtů, tj. financování ze zdrojů převážně daňových.
U takových poskytovatelů je však možné především rozlišovat:
•	kategorii státu ve vymezení zákonem o majetku státu, tj. organizační složky státu zahrnující zejména ministerstva a jiné správní úřady státu, soudy, státní zastupitelstva aj. a státem zřizované organizace (státní organizace). Dále se zahrnutím i státem dotovaných činností jiných subjektů. Tato sféra je pak financována prostřednictvím státního rozpočtu,
•	kategorii územní samosprávy (kraje, obce a jimi zřizované organizace). Tato sféra hospodaří na základě vlastních rozpočtů, kde hlavním zdrojem příjmů jsou rozpočtově určené podíly na daních.
3.1.3	Sféra přejímajících 
Ve sféře přejímajících subjektů lze pak vymezit zejména následující kategorie:
•	kategorii státu ve výše uvedeném smyslu, 
•	kategorii územní samosprávy taktéž ve výše uvedeném smyslu, 
•	kategorii škol a pracovišť vědy a výzkumu, při jejich pedagogické a výzkumné činnosti (tj. vysoké školy zřizovány samostatnými zákony a školy nižších stupňů zřizované ostatní obcemi, kraji příp. Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy, pracoviště Akademie věd ČR, resortní výzkumná pracoviště), jejichž společným rysem je podpora dlouhodobého strategického rozvoje společnosti a její znalostní úrovně, též nestátní školy nevýdělečného charakteru,
•	kategorii občanské veřejnosti, zahrnující jak občany, tak subjekty vytvářené občany a jiné subjekty nepodnikatelského charakteru (sdružení, spolky, nestátní nevýdělečné organizace apod.
•	kategorii podnikatelské veřejnosti, zahrnující obchodní společnosti, fyzické podnikající osoby v této jejich roli apod. (podnikatelé ve smyslu obchodního zákoníku).
Z kategorizace poskytovatelů a přejímajících je zřejmé jaké všechny kombinace dvojic vystupujících při poskytování (poskytující - přejímající) mohou být brány v úvahu.
3.1.4	Činnosti generující data a informace
Prvotní datové celky ("originály", kdy pak poskytované datové sady jsou kopiemi jejich částí apod.) vedené veřejným sektorem a následně na jejich základě poskytované datové sady nebo vizualizované informace mohou být kategorizovány i z pohledu, na základě jakých činností vznikly. Jedná se o dvě základní kategorie:
•	kategorii datových celků, které vznikly jako výsledek operativní výkonné činnosti subjektu veřejného sektoru (typicky při výkonu státní správy nebo samosprávných činností orgány územní samosprávy). Jsou tedy vytvářeny jako organická a nezbytná součást výkonu těchto činností. Není možné se bez nich obejít. Jsou tedy také finančně neoddělitelně pořizovány při výkonu takových činností, tj. jsou fakticky kryty z nákladů na nezbytný výkon veřejné správy,
•	kategorii datových celků, které vznikly jako výsledek specializované datové a informační činnosti, která není svázána s konkrétní správní či samosprávnou činností. Tyto speciální datové a informační činnosti slouží právě vždy širšímu uživatelskému spektru ať již v rámci jednoho subjektu a jeho informačního systému nebo ještě typičtěji pro činnosti široké škály jiných subjektů veřejného sektoru. Z oblasti geodat a geoinformací jde typicky o výstupy mapových činností Českého úřadu zeměměřického a katastrálního, Vojenského geografického a hydrometeorologického úřadu, specializovaných ústavů a podobných pracovišť státní i resortní statistiky apod. Finančně jsou činnosti pořizování a vedení takovýchto datových celků zabezpečovány jako explicitní činnosti, ne tedy ve srovnání s první uvedenou kategorií jako činnosti výkonu státní správy resp. samosprávy.
	Pro tuto druhou kategorií je možné a potřebné ještě zvážit, zda datové celky vznikají vlastní činností, či jsou pořizovány externími subjekty. V tomto druhém případě pak mohou být majetková práva zatížena právy třetích stran, která je nezbytné respektovat nebo - a to je obecně přijatelnější přístup - se jim "vyhnout". Příkladem může být přístup Institutu hl.m. Prahy, kdy jsou externě zajišťovány práce, ale jejich výsledky - datové celky - jsou majetkem objednávajícího.
V souvislosti s posledně zmíněným je ještě třeba poznamenat, že je třeba vidět právo třetí strany i při datových celcích poskytnutých subjektům veřejné správy jinými subjekty veřejné správy. Lze považovat za výhodné, aby takové třetí právo nijak přejímajícího při nakládání s převzatým datovým celkem neomezovalo.

3.2	Veřejný zájem na poskytování datových celků a vizualizovaných informací
Obecně je odůvodněním výkonu určitých činností veřejnou správou nebo financování určitých dalších aktivit z veřejných rozpočtů dáno projevením veřejného zájmu na takové činnosti nebo aktivitě. Veřejný zájem je tedy odrazem společenského zájmu, který má být veřejnou správou resp. veřejnými financováním realizován.
Veřejný zájem je nazírán ze dvou hledisek:
- jednak jako zájem obecný, který je základním účelem činnosti veřejné správy. Právně je vyjádřen v působnosti a pravomoci všech vykonavatelů veřejné správy, tj. výčtem konkrétních úkolů uskutečňovaných v určitém prostoru a prostředků, které toto uskutečňování umožňují a
- jednak jako pojem používaný v občanskoprávních předpisech zpravidla na místech, kde je třeba sladit konkrétní oprávnění dané osobě a obecný zájem širšího celku, který by absolutní výkon oprávnění mohl poškodit.
Pro účely studie tedy lze chápat veřejný zájem jako obecný společenský zájem, který má být veřejnou správou a tedy i veřejným financováním realizován.
V případě předmětného poskytování datových sad a vizualizovaných informací je z analýz vidno, že pro tuto oblast nebyl komplexně takový společenský zájem petrifikován, ba ani komplexně formulován, a de facto není poskytování datových sad a vizualizovaných informací veřejným sektorem jako veřejný zájem chápáno či uznáváno.
Existuje však i v tuzemsku řada opatření, která se této potřebě blíží. Jedná se ale většinou o akcent na dílčí, navíc jinak vymezované poskytování. Komplexnějšího charakteru je zejména formulace potřeby svobodného poskytování informací z činnosti veřejné správy (v odpovídajících zákonných opatřeních) nebo potřeba rozvoje tzv. veřejných informačních služeb (státní informační politika, koncepce ISVS) jako jeden z nástrojů přechodu k e-government apod. Toto navíc postihuje jen kategorii vizualizovaných informací, zahrnutí poskytování datových sad není buď zjevně obsahem nebo je značně sporné a praxí tak není vykládáno. Z pohledu kategorizace přejímajících se jedná převážně jen o občanskou veřejnost, možnost a zájem poskytování komerčnímu sektoru je výjimečný.
Zájem na poskytování v rámci subjektů veřejné správy navzájem je formulován pod pojmem výměna dat ve veřejné správě a na podkladě státní informační politiky i koncepce ISVS je předmětem přípravy (a tedy petrifikace a konkrétního pojetí) návrhu věcného záměru zákona připravovaného Ministerstvem informatiky. Jeho příprava je dlouhodobá a omezuje se navíc na poskytování ze zdrojů tzv. základních registrů, v lepším případě registrů veřejné správy obecně. Z dosavadních podkladů není v kontextu předkládané studie zcela jasné, zda se jedná o poskytování jen vizualizovaných informací nebo i datových sad. I při tomto omezení není jasné, zda bude pod úpravu zahrnuto i poskytování mimo sféru veřejné správy. Z pohledu kategorizace přejímajících se navíc jedná jen o veřejnou správu jako část veřejného sektoru.
Argumentaci v oblasti geodat a geoinformací obsahuje Program rozvoje Národní geoinformační infrastruktury ČR v létech 2001 - 2005. Tento dokument byl projednán bývalou Radou vlády pro státní informační politiku jako podklad k aktualizaci bývalého Akčního plánu státní informační politiky. Jeho obsah nebyl zatím promítnut do výše zmíněných koncepčních materiálů. 
V ČR není formulován veřejný zájem na poskytování kategorii podnikatelské veřejnosti, a to zejména datových sad, z pohledu ekonomického a sociální rozvoje. Zvažování nepřímých ekonomických a sociálních přínosů z poskytování kategorii podnikatelské veřejnosti (rozvoj nového hospodářského sektoru, daňové výnosy, nová pracovní místa apod.) nelze konstatovat. V dosavadní praxi převládá přístup odmítající možnost a smysl role veřejného sektoru při podpoře ekonomického a sociálního rozvoje. Tato motivace a s tímto zázemím projevený veřejný zájem je však de facto hlavním motem právě přijaté Směrnice EU k dalšímu využití informací veřejného sektoru, kdy druhou motivační oblastí je již výše zmiňovaný přechod k e-government. To pak je již konformní s výše uvedenými přístupy v ČR. V praxi ČR je v tomto kontextu akcentována oblast poskytování vizualizovaných informací, v pojetí Směrnice EU pak jde především o poskytování datových sad.
Nezbývá než pro věcnou podstatu dosažení potřebných podmínek při poskytování takový veřejný zájem s přijatou a všeobecně sdílenou argumentací projevit a petrifikovat. Z formálního hlediska bude zcela nezbytné jej akceptovat při aplikaci Směrnice EU. Bylo by však nedostatečné a věci neprospívající, kdyby nebyla převzata argumentace vědomě, ale jen formalisticky.
Zejména ve věcné argumentaci mohou být mimořádně užitečné podkladové materiály vzniklé při přípravě Směrnice EU, zvláště tzv. zpráva PIRA (PIRA report), která dokladuje ekonomické a sociální přínosy širokého zpřístupnění dat a informací veřejného sektoru komerční sféře včetně kvantifikace těchto přínosů. Dále pak též podklady projektů GINIE a INSPIRE, přinášející řadu specifických návrhů pro oblast geodat a geoinformací.
Zakotvení společenského zájmu nejlépe jako "veřejného zájmu" v rámci koncepčních dokumentů či právních předpisů spolu s uvedením hlavní argumentace ve prospěch takového zájmu, je nezbytným předpokladem celospolečenské akceptace či prosazení jakýchkoli komplexních či konkrétních podmínek poskytování datových sad a vizualizovaných informací.

3.3	Datové celky resp. sady a vizualizované informace a jejich evidence a oceňování
V kontextu předkládané studie se jedná o dva různé případy, kterých se problematika evidence a oceňování týká. Jedná se o případy:
•	kdy datové celky jsou v prvotním majetkovém vlastnictví některého subjektu veřejného sektoru, tedy kdy byly tímto subjektem ať již jakkoli pořízeny (pořízení vlastní činností, pořízení s využitím přejímaných datových sad od externích subjektů nebo pořízení kombinací těchto způsobů). Jedná se tedy zjednodušeně řečeno o "originály". Ty pak mohou být předmětem poskytování ve smyslu poskytování jejich kopií - rozmnoženin (nebo jejich částí, dále jen "kopie"),
•	kdy se jedná o datové sady nebo vizualizované informace, které jsou předmětem poskytování. U poskytovaných datových sad se jedná o poskytování kopií částí originálních datových celků nebo datových sad, které vznikly jiným odvozením z originálů. U poskytovaných vizualizovaných informací se jedná o informace z originálních datových celků odvozené.
Pro oba dále pak podrobněji diskutované případy (evidence datových celků a evidence datových sad a poskytovaných vizualizovaných informací) je společné, že znalost všech existujících datových celků veřejné správy i znalost poskytovaných datových sad je významná ze dvou hlavních pohledů:
•	prvním pohledem je, že bez znalosti, co existuje, není možné nebo alespoň je mimořádně obtížné, aby uživatel potřebující určité okruhy geodat a geoinformací mohl zjistit, zda své potřeby může uspokojit převzetím z nějakého zdroje nebo musí hledat jiné vlastní cesty. To vede na problematiku metainformačních systémů, kdy ale výchozí údaje o existujících datových celcích resp. poskytovaných datových sadách musí pocházet od zdrojového místa. To je tedy prvotně musí nějakým způsobem evidovat (možné způsoby evidence jsou pak níže diskutovány). Bez této prvotní evidence není možné informovanost pro potencionální uživatele zajistit,
•	druhý pohled souvisí s problematikou oceňování. Jestliže případná cena za poskytovanou datovou sadu (datovou službu) nebo vizualizovanou informaci (informační službu) bude mít jakoukoli vazbu k nákladům na originální datový celek (k tomu pak konkrétně níže), je potřebné v rámci nějaké evidence vést (evidovat) u zdrojového místa i údaj o nákladech na datový celek. A protože pro přejímajícího je významná zejména cena za poskytovanou datovou sadu a datovou službu nebo vizualizovanou informaci a informační službu, je potřebné, aby i tyto ceny byly - jako jeden z údajů o poskytované datové sadě nebo vizualizované informaci - evidovány. Možné způsoby evidence nákladů a cen, vazby na povinné majetkové či účetní evidence a/nebo vazby na evidence pro potřeby metapopisu ve výše uvedeném prvním pohledu jsou pak diskutovány níže.
Protože pro uživatele je významná znalost nejen o existujících datových celcích a poskytovaných datových sadách a vizualizovaných informacích, ale i o chystaných (připravovaných, plánovaných), je třeba vidět potřebu, aby součástí evidencí byly i tyto záměry, samozřejmě ne pak evidencí majetkových nebo účetních ale evidence jen věcných údajů, ne údajů o nákladech a ceně.

3.3.1	Evidence a oceňování "originálních" datových celků
Pro jakékoli úvahy o "originálních" datových celcích je tedy podstatná jejich evidence. V souvislostech sledované problematiky, kdy předmětem zájmu je oblast poskytování, může jít nepochybně pro tyto potřeby o účelovou evidenci. Byla by tedy postačující i evidence např. v rámci metainformačního systému MIDAS. Při rozhodování o konkrétní povaze a provedení takové evidence by však měly být kompetentně zváženy případné vazby takové evidence na účetní či jinou majetkovou evidenci podle předpisů např. účetních, majetkových, o majetku státu, a s těmito spojené případné povinnosti nebo výhody. Tyto okolnosti nemohou být řešeny v rámci předkládané studie. Zde lze jen konstatovat, že současná právní úprava např. ve výše zmíněných předpisech vzbuzuje různé výklady a je různě aplikována.
Cena datových celků ve výše vymezeném prvotním majetkovém vlastnictví ("originálů") může být účelná, jen pokud se taková cena dá do kontextu s určováním cen poskytovaných kopií jejich částí (poskytovaných datových sad) nebo z nich odvozených poskytovaných vizualizovaných informací (viz odst. 3.3.2). Cena "originálního" datového celku pak není vůbec potřebná v případech, kdy jsou odvozené datové sady nebo vizualizované informace poskytovány bezúplatně. Jako cena uvedeného prvotního majetku ("originálního" datového celku) pak může sloužit zejména cena určená nákladovým způsobem na podkladě nákladů na jejich pořízení a průběžnou aktualizaci (ať již vlastních nákladů při pořízení či aktualizaci z vlastní činnosti nebo nákladů vynaložených na jejich převzetí od externích subjektů).

3.3.2	Evidence a oceňování poskytovaných datových sad a vizualizovaných informací
V souvislosti s poskytováním datových sad (tedy kopií pořízených obecně z částí prvotních - "originálních" datových celků) je třeba především uvést, že toto poskytování by se vzhledem k charakteru datových sad jako nehmotného majetku, tedy poskytování práva na využití, mělo dít smlouvami licenčními. V těch se pak vyjadřují jak podmínky využitelnosti, tak podmínky úplaty apod. Pokud by se jednalo o případy poskytování bez omezujících podmínek a bezúplatně, nejsou smlouvy relevantní vůbec (v zahraničí se hovoří často o "otevřených" licencích). Lze předpokládat, že v současné praxi se ve značném počtu případů poskytování skutečně děje formou licenčních smluv. Stejně tak je však bohužel časté, že se v současné praxi jedná o smlouvy jiného charakteru např. o dodavatelsko - odběratelské smlouvy, což nelze považovat za akceptovatelné.
I když se v případě smluvních vztahů a jejich formálního zabezpečení jedná o specifickou situaci národní, je v oblasti právě zmíněných licenčních smluv na poskytování datových sad možné čerpat i ze zkušeností zahraničních např. podkladů vzniklých v rámci projektu INSPIRE (návrhy vzorových licenčních smluv resp. jejich povinného obsahu).
V případě poskytovaných vizualizovaných informací jde o de facto ad hoc připravené informace, které nelze předběžně tedy ani evidovat ani oceňovat.
V případě evidence poskytovaných datových sad se jedná o problémovou oblast, jejímž hlavním cílem je zajištění informovanosti potencionálních zájemců - uživatelů, tedy o problematiky metadat, metainformací a metainformačních služeb.
Pokud není datová sada (tedy kopie odvozená z "originálního" datového celku) poskytována bezúplatně, je relevantní i zvažování způsobu stanovení ceny poskytované datové sady. Stejně je tomu i v případě poskytované vizualizované informace.
V návaznosti na výše uvedené k vizualizovaným informacím lze konstatovat, že nelze operovat s jejich cenou, ale jen s cenou služby spojené s jejich poskytováním (informační služby), která zajišťuje i jejich vlastní pořízení a dále pak i potřebný transfer k přejímajícímu.
V případě datových sad a stanovení ceny při jejich poskytování lze vidět význam ceny jejich prvotního "originálu" v případě, že cenu za jejich poskytnutí (poskytované "kopie") dáme s cenou "originálu" do nějaké souvislosti. Mohlo by se jednat jak o odvozování ceny za poskytovanou kopii z ceny "originálu", tak odvozování sledující souvislost, aby souhrnné příjmy za poskytnuté datové sady odvozené z daného "originálního" datového celku nepřesáhly jeho cenu ve smyslu odst. 3.3.1. Posledně zmíněný přístup pak např. sleduje i Směrnice EU.
Jak již bylo zmíněno výše, jsou součástí procesu poskytování i vlastní služby, nazvané v případě poskytování datových sad jako služby datové a v případě poskytování vizualizovaných informací jako služby informační.
Datové služby zjednodušeně zajistí jejich výběr z "originálního" datového celku a vlastní transfer datových sad k přejímajícímu. Jako každá služba mohou být oceněny např. pomocí nákladů na tuto službu.
Analogicky je pak možné přistoupit i k úvaze o ceně za poskytování vizualizovaných informací. Jednu složku by měla tvořit cena poskytnuté informace (výše vysloven názor na její nerelevanci), druhou pak cena vlastní informační služby. Cenu informační služby lze v analogii k datové službě stanovit např. pomocí nákladů na tuto službu. Zde jsou zpracovatelé tedy názoru, že je to právě jen cena informační služby, která má věcnou podstatu, a je relevantní při poskytování vizualizovaných informací za úplatu.

3.4	Transparentnost podmínek poskytování
Významnější než utilitární řešení podmínek poskytování datových sad a vizualizovaných informací je vytvoření transparentního a informačně otevřeného prostředí při určování podmínek a jejich veřejná známost (zveřejnění). Jde o již konstatované komplexní systémové řešení. To také teprve vytváří potřebné podmínky pro diskusi nad konkrétními podmínkami, zejména finančními a případnou kategorizaci konkrétních podmínek podle některé z možných kategorizací ve smyslu odst. 3.1.
Tento přístup úzce souvisí s pojetím moderní demokratické veřejné správy. Lze vycházet z toho, že ČR stejně jako státy EU a EU jako celek, se k demokratickým principům pojetí a fungování veřejné správy nejen hlásí, ale konají v tomto směru a hodlají konat řadu nezbytných opatření. Nejde tedy o základní princip, zda činnost veřejného sektoru má být pro občanskou a podnikatelskou veřejnost transparentní, ale o dosažení stavu, kdy v každé oblasti - zde v oblasti podmínek poskytování datových sad a vizualizovaných informací - je tento princip realizován. V oblasti podmínek poskytování je tato transparentnost v ČR velmi omezená, a to téměř výhradně na zveřejnění podmínek dostupnosti (a to jen v některých jednotlivých případech), vůbec již není součástí celková konstrukce a zdůvodnění právě těchto podmínek. Úzce související okolností je i skutečnost, že nejsou zveřejňovány datové celky, se kterými veřejný sektor pracuje resp. které objektivně má, ale jen ty nebo spíše jejich části, které se daný subjekt rozhodl poskytnout navenek, což při absenci nevysloveného společenského - veřejného zájmu ve smyslu odst. 3.2 ani není k podivu.
Právě vytvoření transparentních podmínek je prioritním přístupem a smyslem nově přijaté Směrnice EU, která neřeší konkrétní věcné ani finanční podmínky poskytování, ale transparentnost v širším pojetí. Tím je míněna nejen znalost konstrukce těchto podmínek včetně cenových a jejich zveřejnění v síti Internetu, ale i znalost jaké datové celky veřejná správa má a tedy jaké datové sady může potenciálně poskytovat, existence standardních licenčních smluv a jejich zveřejnění, výrazné omezení možnosti exkluzivních smluv apod.
Pro zveřejňování podmínek poskytování datových sad a dalšího pro uživatele nezbytného popisu, stejně jako informovanosti o datových celcích a jejich popisu je vhodný metainformační systém MIDAS, provozovaný jako součást Portálu veřejné správy v gesci a za finanční podpory MI Českou asociací pro geoinformace (CAGI). CAGI také systém projekčně připravila a dále rozvíjí. Zastřešující poloha MIDAS jako vrcholového metainformačního systému o geodatech a geoinformacích byla posouzena a je petrifikována Programem rozvoje Národní geoinformační infrastruktury ČR v létech 2001 - 2005.

3.5	Finanční podmínky poskytování, celkové finanční, a ekonomické a věcné dopady
Finanční podmínky poskytování datových sad nebo vizualizovaných informací a s nimi spojených datových nebo informačních služeb (tj. poskytování zdarma nebo za úplatu a jakou) se značně liší. Obecně lze jak v případě ČR, tak v evropském kontextu konstatovat, že tyto podmínky se případ od případu (země, subjekt veřejné správy) liší a nejsou nějak šířeji systémově podloženy. Postupně se v Evropě zvyšuje podíl bezplatně poskytovaných datových celků a vizualizovaných informací, zejména jako součást postupujícího e-government. Tento trend lze, i když asi v menší míře, konstatovat i v ČR.
Poměrně homogenní situace je při poskytování vizualizovaných informací, převážně považovaných za veřejné informační služby, a zcela nepochybně pak na úrovni metadat a metainformací, kdy je až na výjimky poskytování zdarma (a bez omezení pro některé uživatelské sféry). Obecnou výjimkou je poskytování vizualizovaných katastrálních informací, které nejen v ČR (tzv. dálkový přístup ISKN) je zpoplatňováno. Nejnověji však toto poskytování (dálkový přístup ISKN) bude v ČR pro kraje a obce bezplatné.
U poskytovaných datových sad převažuje zpoplatňování, zřetelně je tomu tak v ČR. Ceny jsou v ČR určovány interním rozhodnutím poskytovatele, až na výjimky bez veřejně dosažitelného způsobu ocenění. V některých případech je interní rozhodnutí nahrazeno právním předpisem. Výjimečně jsou datové sady poskytovány bezplatně (například UIR-ADR v resortu MPSV, nově případ základní báze geografických dat s omezením na správní úřady, soudy a orgány veřejné správy, pokud bude navržená novela zeměměřického zákona přijata).
Zpoplatňování je pak všeobecně celoevropsky uplatňováno typicky u speciální datové a informační produkce národních mapovacích agentur, i když v různé míře. Stejně je tomu tak i v případě poskytovaných datových sad ČÚZK. Důvodem jsou vysoké náklady na pořízení a aktualizaci a užitnost takových dat a informací i v nejširším okruhu uživatelů včetně občanské a podnikatelské veřejnosti.
Všeobecným zjistitelným východiskem při zpoplatňování v ČR je v různé míře promítnutá tendence získat prostředky z příjmů za poskytování, které buď pokryjí povinné příjmy subjektu (např. u ČÚZK příjmy státního rozpočtu) nebo slouží jako doplňkový zdroj financování (např. u IMIP Praha) nebo tendence bránit cenou neoprávněnému či nadměrnému poskytování. Společným pozitivním rysem je však přihlášení se k principu, aby ceny neomezovaly závažným způsobem uživatelské potřeby. Tato "míra" vyváženosti je jistě objektivně v praxi těžko zajistitelná a názory na úspěšnost jejího dosažení se značně různí. (Uživatelé většinou jsou názoru, že cena je příliš vysoká; toto je obecně "pochopitelný" názor uživatele, v zásadě ale subjektivní.)
Obecně lze konstatovat, že se při uplatnění cen při poskytování neodlišuje jakou část ceny tvoří cena vlastních dat (datové sady jako nehmotného majetku) nebo vizualizované informace na straně jedné a datové nebo informační služby na straně druhé. Volí se přitom navíc různá označení a terminologie (cena za dálkový přístup - asi jako službu, cena za datový soubor - často jako za datový obsah včetně datové služby, jindy se jako cena za poskytnutí datového souboru označuje jako cena za pořízení kopie a výdej dat atp.).
V řadě případů, kdy je zájem poskytovatele i přejímajícího na bezplatném poskytování a kdy je reálná určitá protislužba přejímajícího, přistupuje se ke smlouvě o recipročním vyrovnání jinými v protisměru poskytnutými datovými celky nebo službou. Dochází pak k dohodě o bezplatném oboustranně cenově vyvážené skutečné výměně dat, ale i zde bez ekonomických podkladů pro ocenění apod., nebo k nižšímu stanovení ceny. 
Jinou tendencí je např. snaha o preferenční prosazení bezplatného poskytování těch datových sad, které jsou kopiemi z datových celků referenční a integrační povahy, tzv. základních datových celků či datových bází ("core", "reference" v zahraničních podkladech). Bariérou těchto přístupů je obtížnost objektivního vymezení základních datových celků. Ty jsou sice na evropské úrovni v rámci návrhu projektu INSPIRE formulovány, ale toto vymezení nelze považovat za uzavřené, definitivní a úplné. Takové vymezení pak též chybí v ČR. Potřebu samotného odborného podkladu k této problémové oblasti předpokládá již Program rozvoje NGII, ale zpracování zatím nenastalo (gestor ČÚZK). Za absence odborného a konsensuálně přijatého vymezení základních datových celků lze po této případné linii přijmout konkrétní řešení jen obtížně.
Zpoplatňovány jsou pak v ČR tradičně datové celky poskytované ČÚZK, stejně tak v evropském rozsahu datové celky poskytované národními mapovacími agenturami. Míra určitého samofinancování (ať již faktického nebo nepřímého) se v jednotlivých zemích značně liší.
Všeobecnou skutečností v ČR je poskytování datových sad komerčním subjektům za finančních podmínek méně výhodných, než je poskytování jiným kategoriím přejímajících - uživatelů.
Lze se tedy i u významných poskytovatelů setkat se zcela protipólními přístupy. Lze těžko konkrétně posoudit situaci v jiných zemích. Nejsou však indicie, že by byla podstatně jiná.
Přijetím Směrnice EU, která sice neurčuje, ale jen doporučuje pokud možno určitý liberální přístup i v otázce cen spojených s poskytováním, nepochybně bude impulsem ke změnám (třeba postupným) v jednotlivých zemích a nelze si představit, že by právě ČR byla výjimkou.
Dílčí a utilitárně zaměřená opatření k odstranění podstatných problémů při cenách za poskytování  jsou samozřejmě vždy přínosná, ale neřeší podstatu problému ani nemohou sloužit jako precedens pro řešení v jiných věcných oblastech. Za nezbytné je třeba i v otázce zpoplatňování považovat řešení komplexní systémové, jehož aplikace pro jednotlivé případy je nejen povinná, ale i jednoznačná a jednoduchá, obecně pak transparentní.
Za výše uvedené situace při zpoplatňování - zejména při skutečnosti, že každý poskytující poskytuje za cenových podmínek jím lokálně přijatých a že globální rozpočtová omezení subjektu veřejné správy (markantní je případ ČÚZK) činěná např. státním rozpočtem bez vazeb s věcnou stránkou činností - poskytováním dat a informací apod. - je velmi obtížné sledovat a specifikovat dopady a vazby současného stavu na státní rozpočet (u poskytovatelů - organizačních složek či jiných složek státu) nebo na krajské či místní rozpočty (u poskytovatelů - subjektů územní samosprávy). Lze tedy odvodit jen následující obecnější (číselně nedoložitelné) závěry.
Ačkoli jsou všechny subjekty veřejné správy financovány převážně z veřejných prostředků, kdy jejich zdroje jsou převážně daňové příjmy, dochází v případě zpoplatněného poskytování mezi subjekty veřejné správy samými nejen k transferům v rámci veřejných financí (a to formální povahy bez vazeb na věcnou stránku - data a informace samé a zájem o jejich široké využívání), ale de facto k vícenásobným úhradám již jednou uhrazeného vzniku originálního datového celku. Toto je zvláště zřetelné v případě datových celků vzniklých jako výsledek operativních činností subjektu veřejné správy ve smyslu specifikace v odst. 3.1.4. Příjmy jsou pak v uvedeném případě, ale stejně i v případě datových celků jako výsledku specializovaných datových a informačních činností (též odst. 3.1.4), buď odvody do státního rozpočtu nebo dalšími příjmy územních rozpočtů. Ztrácí se tím bezprostřední finanční a ekonomická vazba na náklady spojené s pořízením originálního datového celku. Příjmy za poskytování jsou, a to i v případě plateb mimo veřejný sektor stojících přejímajících subjektů, jen obecnými doplňkovými zdroji na úhradu činnosti veřejné správy jako celku, a celkové dopady nestimulují zvýšení využívání ani kvalitu či rozsah originálních datových celků. V případě prodeje mezi subjekty veřejného sektoru se pak jedná o zvýšené nároky na rozpočty přejímajících, což je zjevnou brzdou využívání již jiným subjektem veřejného sektoru pořízených dat.
Z celkového pohledu veřejného sektoru jako celku a cíle umožnit co nejširší využívání, lze pak existující finanční a ekonomické vazby hodnotit jako negativní.

3.6	Účast veřejného sektoru v hospodářské soutěži při poskytování
Tento aspekt je adekvátní případům, kdy veřejný sektor vykonává činnosti, v kontextu předmětu předkládané studie pořizuje datové celky a na jejich základě poskytuje datové sady nebo vizualizované informace, a kdy pořízení datových celků je objektivně možné zajistit souběžně i soukromou podnikatelskou sférou - komerčními subjekty (datové celky komerčního charakteru). Do toho spadají typicky případy, kdy subjekt veřejného sektoru na základě určitých svých datových celků (např. podkladových dat z měření, ortofotodat či z jiných svých činností), ze kterých též poskytuje či měl by poskytovat výstupy - datové sady komerčnímu sektoru, vytváří návazně další datové celky (např. kartografických dat mapových podkladů), které již jsou pořiditelné i komerčními subjekty (pokud by shodné vstupní datové celky měly k dispozici).
Veřejný sektor se v takových případech ocitá zejména v zahraničí na poli hospodářské soutěže, kde se bude postupně ocitat i v ČR. Spravedlivá hospodářská soutěž je klíčovým mechanismem tržně orientovaných ekonomických a společenských systémů. Nejen v ČR, ale ani v zahraničí nebyl tento aspekt dlouho takto vnímán. Jestliže v Evropě byl již diskutován před více léty, v ČR není diskutován vůbec. Věcně se tedy jedná o dodržení pravidel hospodářské soutěže i subjekty veřejného sektoru spočívající v tom, že každý z účastníků má rovné, tj. stejné podmínky, žádný subjekt není nijak diskriminován, jmenovitě pak ne monopolním chováním subjektů jiných. Podstatou je, aby i veřejný sektor zohlednil ve svých cenových kalkulacích náklady odpovídající ceně, za kterou výstupy, na jejichž základě provádí práce komerčního charakteru, poskytuje komerčním subjektům. Samozřejmým požadavkem je, že je poskytuje v rozsahu a v čase shodném jak pro svoji činnost, tak pro činnost komerčních subjektů. I tento princip, tj. dodržení rovných spravedlivých podmínek je zakotven v nově schválené Směrnici EU.
K objasnění lze za příklad považovat  pořizování datových celků a vizualizovaných informací - map v digitální formě na základě primárních datových celků, které však poskytovány nejsou (diskriminace s využitím monopolního postavení). Jiným případem by bylo sice neomezené poskytování za určitých finančních podmínek, kdy ale tyto finanční náklady nejsou součástí kalkulací nákladů dalších činností poskytujícího subjektu samého (případ nerovných podmínek, kdy náklady činnosti subjektu veřejného sektoru jsou nerovně snížené oproti nákladům subjektů komerčních).
Podstatnou věcnou otázkou je, kdy nastává onen moment vstupu činností veřejného sektoru na pole hospodářské soutěže. Posouzení, které činnosti již komerční sférou vykonatelné jsou, by mělo být stanoveno odbornou expertizní činností, na níž by se podíleli zástupci veřejného sektoru, podnikatelské sféry a reprezentanti uživatelů. Zárodky podobných konkrétních přístupů lze např. identifikovat ve Velké Británii.

3.7	Zahraniční přístupy
V celoevropském kontextu se současná situace v jednotlivých zemích Evropy - ČR nevyjímaje - liší zejména z důvodu rozdílného společenského, kulturního, politického a právního historického vývoje. Směrnice EU a podkladové materiály k ní, projekt GINIE a návrh projektu INSPIRE však shrnují dosavadní dosaženou znalostní a zkušenostní úroveň nejen evropskou, ale i světovou. Na základě komplexních analýz pak formulují přístupy k řešení problematiky poskytování datových celků a vizualizovaných informací - Směrnice EU, projekty GINIE a INSPIRE pak speciálně pro případ geodat a geoinformací. Uvedené dokumenty navrhují opatření komplexního systémového charakteru (zejména Směrnice EU) a obsahují i některé uplatnitelné přístupy řešení zejména v oblasti zpoplatnění (GINIE, INSPIRE). Opatření vycházejí z potřeby realizace dvou hlavních cílů: maximální podpora rozvoji demokratizace v období informační společnosti a maximálního využití pro podporu rozvoje ekonomiky a zaměstnanosti. Evropský přístup tak navazuje na často citovaný plně liberální americký přístup na úrovni federálních orgánů, jehož přínosy prokázala již víceletá praxe.
Veškeré v těchto podkladech obsažené přístupy a návrhy není důvodu v podmínkách ČR neaplikovat. Jak dokumenty GINIE nebo INSPIRE, tak zejména Směrnice EU obsahují řadu principiálních přístupů a argumentací, které nejsou dosud předmětem úvah a přístupů v ČR nebo které se od přístupů v ČR odlišují.
Směrnice EU nechává rozhodnutí o zpřístupnění a stanovení podmínek včetně podmínek finančních na národních státech. Řeší však systémovou podstatu problému: transparentnost podmínek (ať již je konkrétní přístup jakýkoli), právo na informovanost o tom, co a jak veřejný sektor dělá, co má za datové celky a jak jejich případnou cenu kalkuluje, zveřejnění informací týkajících se poskytování předem, bez vyzvání či žádosti, a to včetně/zejména na Internetu apod. Taková úroveň přístupu nemá zatím v ČR nijaké zázemí, podobné přístupy nebyly podchyceny na konceptuální a návrhové rovině, pouze izolovaně v různých konkretizacích reálné praxe. Směrnice EU však řešení předkládá pro tam uváděné "další využití", tj. pro využití ve sféře občanské a zejména podnikatelské ke komerčním účelům. Je však těžko představitelné, že by veškerá systémová opatření (transparentnost a další ve výše uvedeném smyslu) nebyla uplatňována ve vnitřním okruhu mezi subjekty veřejného sektoru. Směrnice pro stanovení případných plateb za poskytnutí připouští různé finanční podmínky pro různé kategorie přejímajících, což je i prakticky přijatelné a může odpovídat i konkrétním přístupům v ČR. 
Případná specifičnost podmínek poskytování datových sad a vizualizovaných informací evropskými mapovacími agenturami, která má historické důvody, není z celoevropského pohledu jasná a jednotná. Jak bylo dokumentováno zejména ze zdrojů jejich sdružení EuroGeographics jsou mezi podmínkami poskytování v jednotlivých zemích až krajní rozdíly způsobené až zcela rozdílným podílem jejich financování z veřejných prostředků a jejich různým hospodářskoprávním postavením. EuroGeographics se vyhodnocením a výhledem zabývá, práce jsou ale v samém začátku a nejsou známé a dostupné žádné syntetické návrhy. Dokumentovaná situace ve Velké Británii, ale i v Nizozemsku skýtá obraz o hloubce a problémovosti případných změn v této oblasti, které jsou však považovány za nevyhnutelné. Konkrétně není ale podklad, který by v této sféře skýtal argumentovatelné východisko pro návrhy řešení v ČR.

4	Seznam použitých zkratek a zkrácených výrazů

CAGI	Česká asociace pro geoinformace
ČSÚ	Český statistický úřad
ČÚZK	Český úřad zeměměřický a katastrální
EU	Evropská unie
EuroGeographics	sdružení evropských mapovacích agentur
EUROGI	European Umbrella Organisation for Geographic Information
GINIE	evropský projekt Geographic INformation In Europe)
INSPIRE	navrhovaný evropský projekt INfrastructure of SPatial InfoRmation in Europe
IMIP	Institut městské informatiky hlavního města Prahy
ISKN	Informační systém katastru nemovitostí
ISVS	informační systémy veřejné správy ve smyslu zákona o veřejných informačních systémech
MHMP	Magistrát hlavního města Prahy
NGII	národní geoinformační infrastruktura
PSI	public sector information (data a informace veřejného sektoru)
OS	Ordnance Survey (název národních mapovacích agentur ve Velké Británii, Severním Irsku a Irsku)
SIP	státní informační politika
SIKP	státní informační a komunikační politika
Směrnice EU	nově schválená směrnice Evropského parlamentu a rady k dalšímu využití informací veřejného sektoru
VIS	veřejné informační služby
ZDB	základní datové báze

5	Prameny

K formálnímu označení pramenů:
•	dokumenty připojené jako součást samostatné volné přílohy 2 v elektronické formě jsou označeny podtržením,
•	dokumenty dostupné na www či obecně dostupné jako právní apod. jsou označeny kurzívou,
•	tištěné dokumenty dostupné u zpracovatelů studie nejsou zvlášť označeny a jsou psány normálním stojatým písmem.

5.1	Terminologie

/TERM 1/	----------: Terminologický výkladový slovník pojmů z oblasti geoinformací. Věstník Úřadu pro veřejné informační systémy. Částka 3, ročník II, Praha 2001
/TERM 2/	----------: Terminologický výkladový slovník. Standardy státního informačního systému České republiky, 2.díl. Úřad pro státní informační systém. Praha, prosinec 1999.
/TERM 3/	Šíma, J.: Geoinformační terminologie pro geodety a kartografy. Výklad 200 základních termínů, anglické, německé a ruské ekvivalenty. VÚGTK roč. 49, publikace č. 33. Zdiby 2003.
/TERM 4/	Berka, M. a kol.: Strategie. Projekt Informační a komunikační služby a systémy veřejné správy č. CZ9703-01-01-03, activity 01. MV ČR 2000. www.mvcr.cz 
/TERM 5/	Hamerníková, B., Kubátová, K.: Veřejné finance - učebnice. Eurolex Bohemia. Praha 2000

5.2	Podklady – interview konaná v rámci přípravy studie

(Plná znění interview jsou obsahem přílohy 1.)
/INT-AKCR 1/	----------: Záznam z interview s pracovníky Asociace krajů ČR a kraje Vysočina.
/INT-CSU 1/	----------: Záznam z interview s pracovníky Českého statistického úřadu, odb. statistických registrů.
/INT-CSU 2/	----------: Záznam z interview s pracovníky Českého statistického úřadu, odb. elektronických prezentací.
/INT-CUZK 1/	----------: Záznam z interview s odborníky z resortu Českého úřadu zeměměřického a katastrálního.
/INT-GEODIS/	----------: Záznam z interview s pracovníky firmy GEODIS BRNO, s.r.o.
/INT-GEOMETRA/-------: Záznam z interview s pracovníky firmy GEOMETRA OPAVA, S.R.O.
/INT-VŠB/	---------: Záznam z interview s pracovníky Institutu geoinformatiky VŠB – TU Ostrava
/INT-GEPRO 1/	----------: Záznam z interview s pracovníky firmy GEPRO, s.r.o.
/INT-IMIP 1/	----------: Záznam z interview s pracovníky Institutu informatiky hl.m.Prahy.
/INT-MF 1/	----------: Záznam z interview s pracovníky Ministerstva financí.
/INT-MF 2/	----------: Záznam z interview s pracovníky Ministerstva financí.
/INT-MHMP 1/	----------: Záznam z interview s pracovníky Magistrátu hl.m. Prahy.
/INT-MI 1/	----------: Záznam z interview s pracovníky Ministerstva informatiky.
/INT-MI 2/	----------: Záznam z interview s pracovníky Ministerstva informatiky.
/INT-MI 3/	----------: Záznam z interview s pracovníky Ministerstva informatiky.
/INT-MMR 1	----------: Záznam z interview s pracovníky Ministerstva pro místní rozvoj.
/INT-MPSV 1/	----------: Záznam z interview s pracovníky resortu Ministerstva práce a sociálních věcí.
/INT-MV 1/	----------: Záznam z interview s pracovníky Ministerstva vnitra.
/INT-SMO 1	----------: Záznam z interview s představiteli Svazu měst a obcí.
/INT-VGHU 1/	----------: Záznam z interview s pracovníky Vojenského geografického a hydrometeorologického úřadu.

5.3	Podklady o ČR

(Pokud jsou v elektronické formě obsahem samostatné volné přílohy studie jsou označeny podtržením, pokud jsou dostupné v síti Internetu nebo jsou obecně dostupné jinak, jsou označeny kurzívou, nijak neoznačené jsou dostupné u zpracovatelů studie)
/CR-CAGI 1/	----------: Závěry ze semináře 14.2.2002. CAGI 2002
/CR-CAGI 2/	----------: Závěry ze semináře 9.1.2003. CAGI 2003
/CR-CAGI 3/	----------: Ze stanovisek členů ad hoc komise CAGI ustavené ke zpracování studie Podmínky dostupnosti a využitelnosti geodat pořízených a spravovaných orgány a úřady veřejné správy ČR. CAGI 2003
/CR-CUZK-ZU 1/	----------: Nabídky celého sortimentu poskytovaných dat a informací včetně podmínek na www.cuzk.cz 
/CR-CUZK-ZU 2/	----------: Pravidla pro poskytování údajů o bodech základních bodových polí, pro poskytování a užití státních mapových děl a údajů z dokumentačních fondů jejich tvorby a pro poskytování dalších výsledků zeměměřických činností. ČÚZK čj. 1698/2001-22, 2001. www.cuzk.cz 
/CR-CUZK-ZU 3/	----------: Doporučené ceny poskytovaných údajů ….. Příloha 1 k Pravidlům … . www.cuzk.cz 
/CR-CUZK+ZU 4/	----------: Nevýhradní licenční smlouva o užití státního mapového díla v digitální formě. Příloha 3 k Pravidlům … . www.cuzk.cz 
/CR-CUZK+ZU 5/	----------: Nevýhradní licenční smlouva o užití digitálních topologickovektorových dat ZABAGED. Příloha 4 k Pravidlům … . www.cuzk.cz 
/CR-CUZK+ZU 6/	----------: Smlouva o užití digitálních ortofot (ortofotomap). Příloha 4 k Pravidlům … . www.cuzk.cz 
/CR-HMP+IMIP 1/	----------: Pravidla pro poskytování výstupů z datových souborů Institutu městské informatiky hlavního města Prahy, květen 1999. Příloha č.1 k usnesení rady ZHMP č.776 ze dne 13.7.1999. www.imip.cz , www.praha-mesto.cz 
/CR-HMP+IMIP 2/	----------: Smlouva o poskytnutí dat (pro potřeby škol). Příloha č.2 k Pravidlům pro poskytování výstupů z datových souborů IMIP schválených usnesením rady ZHMP č. 0776 ze dne 3.7.1999. www.imip.cz , www.praha-mesto.cz 
/CR-HMP+IMIP 3/	----------: Žádost o bezplatné či zlevněné (za paušální poplatek) poskytnutí dat z datových souborů IMIP. www.imip.cz , www.praha-mesto.cz 
/CR-KRAJE 1/	Geografický informační systém krajů. Typová úvodní studie. T-MAPY, s.r.o., 2003. Studie je dostupná proti registraci u podkomise GIS AK ČR - hiess.j@kr-vysocina.cz 
/CR-KONC 1/	----------:  Státní informační a komunikační politika, návrh, verze I. Ministerstvo informatiky září 2003. www.micr.cz 
/CR-KONC 2/	----------: Státní informační politika - cesta k informační společnosti. Úřad pro státní informační systém 1999. Schváleno usnesením vlády ČR dne 31.5.1999 č. 535, www.micr.cz 
/CR-KONC 3/	----------: Koncepce informačních systémů veřejné správy. Úřad pro státní informační systém. Schváleno usnesením vlády ČR dne 11.10.1999 č. 1059, www.mvcr.cz 
/CR-KONC 4/	Národní geoinformační infrastruktura ČR. Program rozvoje na léta 2001 - 2005. Sdružení Nemoforum 2001, pospořeno Radou vlády pro státní informační politiku 6.9.2001. www.cuzk.cz/nemoforum
/CR-KONC 5/	----------: K Analýze možností spolupráce s veřejností a s podnikatelskou sférou při naplňování cílů státní informační politiky. Usnesení vlády ČR ze dne 23. října 2000 č. 1047. www. http://wtd.vlada.cz 
/CR-META 1/	----------: Standard ISVS pro strukturu a výměnný formát metadat popisu informačních zdrojů. Věstník Úřadu pro veřejné informační systémy, ročník II, částka 6, Praha 2001. www.micr.cz 
/CR-META 2/	Horáková, B., ed.: Projekt MIDAS – katalog geodat veřejné správy do praxe. Metadata, metainformační systémy a standardizace v oblasti metadat. MIDAS a MIDASLite VŠB-TU Ostrava, CAGI, MV, únor 2003
/CR-META 3/	Horáková, B.: MIDAS - Czech On-Line Catalogue of Geodata. VŠB-TU Ostrava. Nedatováno
/CR-META 4/	Horáková, B., Kafka, Š.: MIDAS on-line catalogue of geodata of public administration. Global Spatial Data Infrastructure 6 Conference - From global to local. BUDAPEST, HUNGARY, September 16‑19th 2002
/CR-META 5/	Horáková B.: MIDAS v kontextu veřejné správy a návaznost na standardy ISVS v oblasti metadat. In: Sborník konference ISSS, Hradec Králové, 2003
/CR-META 6/	----------: Metainformační systém MIDAS. http://gis.vsb.cz/midas 
/CR-OKU 1/	----------: Soubor podkladů pro převod a postoupení datových sad z rušených okresních úřadů. MV 2002
/CR-S+A+C+N 1/		----------: Společné dopisy k dostupnosti dat ISKN. 2003
/CR-S+A+C+N 2/		----------: Komuniké konference ISSS 2003. www.isss.cz 

5.4	Podklady – právní předpisy ČR

(Pokud jsou v elektronické formě obsahem samostatné volné přílohy studie jsou označeny podtržením, pokud jsou dostupné v síti Internetu nebo jsou obecně dostupné jinak, jsou označeny kurzívou, nijak neoznačené jsou dostupné u zpracovatelů studie)
/PP-CEN 1/	----------: Zákon č. 526/1990 Sb., o cenách, ve znění pozdějších předpisů. , http://portal.gov.cz
/PP-CEN 2/	----------: Zákon č. 151/1997 Sb., o oceňování majetku, ve znění pozdějších předpisů. , http://portal.gov.cz
/PP-CEN 3/	----------: Vyhláška Ministerstva financí č. 297/1997 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona č. 151/1997 Sb., o oceňování majetku, ve znění pozdějších předpisů. http://portal.gov.cz
/PP-CEN 4/	----------: Vyhláška č. 540/2002 Sb., kterou se provádějí některá ustanovená zákona č. 151/1997 Sb.,o oceňování majetku a o změně některých zákonů (zákon o oceňování majetku). www.mvcr.cz , http://portal.gov.cz 
/PP-CEN 5/	----------: Vyhláška č. 452/2003 Sb., kterou se mění vyhláška č. 540/2002 Sb., kterou se provádějí některá ustanovená zákona č. 151/1997 Sb.,o oceňování majetku a o změně některých zákonů (zákon o oceňování majetku). www.mvcr.cz , http://portal.gov.cz 
/PP-HOSP 1/	----------: Zákon č. 143/2001 Sb., o ochraně hospodářské soutěže, ve znění pozdějších předpisů. www.compet.cz , www.mvcr.cz , http://portal.gov.cz 
/PP-HOSP 2/	Bednář, J. a kol.: Zákon o ochraně hospodářské soutěže a předpisy souvisící. Linde, a.s. Praha 2002
/PP-HOSP 3/	----------: Obchodní zákoník (zákon č. 513/1991 Sb., ve znění pozdějších předpisů), hlava VI (§§ 41 a násl.). http://portal.gov.cz 
/PP-INF 1/	----------: Zákon č. 365/2000 Sb., o informačních systémech veřejné správy a o změně některých dalších předpisů, ve znění pozdějších předpisů, www.micr.cz, www.mvcr.cz , http://portal.gov.cz 
/PP-INF 2/	----------: Zákon č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím, www.micr.cz, www.mvcr.cz , http://portal.gov.cz 
/PP-INF 3/	----------: Zákon č. 123/1998 Sb., o právu na informace o životním prostředí, www.env.cz, www.mvcr.cz , http://portal.gov.cz 
/PP-INF 4/	----------: Návrh zákona o některých službách informační společnosti, www.micr.cz 
/PP-INF 5/	Smejkal, V. a kol.: Právo informačních a telekomunikačních systémů. C.H.Beck. Praha 2001
/PP-MAJ 1/	----------: Zákon č. 219/2000 Sb., o majetku České republiky a jejím vystupování v právních vztazích, ve znění pozdějších předpisů. www.mvcr.cz , http://portal.gov.cz 
/PP-MAJ 2/	----------: Vyhláška Ministerstva financí č. 62/2001 Sb., o hospodaření organizačních složek státu a státních organizací s majetkem. www.mvcr.cz , http://portal.gov.cz 
/PP-MAJ 3/	Havlan, P.: Majetek státu v platné právní úpravě. LINDE, a.s. Praha 2003
/PP-SPEC 1a/	----------: Zákon České národní rady č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky (katastrální zákon), ve znění pozdějších předpisů. www.mvcr.cz , http://portal.gov.cz
/PP-SPEC 1b/	----------: Zákon č. 89/1996 Sb., kterým se mění a doplňuje Zákon České národní rady č. 344/1992 Sb, o katastru nemovitostí České republiky (katastrální zákon), a občanský zákoník č. 40/1964 Sb., ve znění pozdějších předpisů. www.mvcr.cz , http://portal.gov.cz
/PP-SPEC 1c/	----------: Zákon č. 120/2000 Sb., kterým se mění a doplňuje Zákon České národní rady č. 344/1992 Sb, o katastru nemovitostí České republiky (katastrální zákon), ve znění pozdějších předpisů … . www.mvcr.cz , http://portal.gov.cz
/PP-SPEC 2a/	----------: Vyhláška Českého úřadu zeměměřického a katastrálního č. 162/2001 Sb., o poskytování údajů z katastru nemovitostí České republiky. www.mvcr.cz , http://portal.gov.cz
/PP-SPEC 2b/	----------: Vyhláška č 460/2003 Sb., kterou se mění vyhláška Českého úřadu zeměměřického a katastrálního č. 162/2001 Sb., o poskytování údajů z katastru nemovitostí České republiky. www.mvcr.cz , http://portal.gov.cz
/PP-SPEC 3a/	----------: Zákon České národní rady č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků. www.mvcr.cz , http://portal.gov.cz
/PP-SPEC 4/	----------: Zákon č. 128/2000 Sb. o obcích (obecní zřízení), ve znění pozdějších předpisů. www.mvcr.cz , http://portal.gov.cz
/PP-SPEC 5/	----------: Zákon č. 129/2000 Sb., o krajích (krajské zřízení), ve znění pozdějších předpisů. www.mvcr.cz , http://portal.gov.cz
/PP-SPEC 6/	----------: Stanovisko ČÚZK k bezplatnému poskytování údajů z KN krajům po 1. lednu 2003. Vyjádření ČÚZK pro Zeměměřický úřad, nedatováno
/PP-SPEC 7/	----------: Společné stanovisko k praktické realizaci stanovení §15 odst. 2 a 3 zákona č. 129/2000 Sb., o krajích, ve znění pozdějších předpisů, a § 13 odst. 2 a 3 zákona č. 128/2000 Sb., o obcích. MV čj. MS 656/2-2003 a ČÚZK čj. 1942/2003-22 ze dne 3.4.2003
/PP-SPEC 8a/	Hamplová, J.: Údaje bezplatně. Moderní obec 3/2003, s. 28
/PP-SPEC 8b/	Hamplová, J.: Bezúplatné poskytování údajů z katastru nemovitostí je stále žhavé téma. Proto se k němu vracím ještě jednou. Moderní obec 5/2003, s. 37
/PP-SPEC 9/	----------: Společné stanovisko k praktické realizaci stanovení §15 odst. 2 a 3 zákona č. 129/2000 Sb., o krajích, ve znění pozdějších předpisů, a § 13 odst. 2 a 3 zákona č. 128/2000 Sb., o obcích. MV čj. MS 656/2-2003 a ČÚZK čj. 1942/2003-22 ze dne 3.4.2003
/PP-SPEC 10/	----------: Návrh stavebního zákona. www.mmr.cz 
/PP-SPEC 11/	----------: Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 200/1994 Sb., o zeměměřictví a o změně a doplnění některých zákonů souvisejících s jeho zavedením, ve znění pozdějších předpisů. www.psp.cz 
/PP-SPEC 12/	----------: Zákona č. 53/2004 Sb., kterým se mění některé zákony související s oblastí evidence obyvatel (pozn.: mezi nimi i katastrální zákon) www.mvcr.cz , http://portal.gov.cz 
/PP-UCT 1/	----------: Zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, www.mvcr.cz , http://portal.gov.cz 

5.5	Podklady o zahraničí
(Pokud jsou v elektronické formě obsahem samostatné volné přílohy studie jsou označeny podtržením, pokud jsou dostupné v síti Internetu nebo jsou obecně dostupné jinak, jsou označeny kurzívou, nijak neoznačené jsou dostupné u zpracovatelů studie)
/ZA-AGI-DirectiveEU 1/	----------: Výzva členům AGI k vyjádření ke konzultačnímu dokumentu k aplikaci Směrnice EU ve Velké Británii. AGI
/ZA-AGI-DirectiveEU 2/	----------: Podklad AGI pro konzultace členů k částečnému vyhodnocení dopadů Směrnice EU (AGI Members Consultation: Partial Impact Assessment on the EU PSI Directive)
/ZA-AGI-DirectiveEU 3/	----------: AGI Council Policy on the proposal for a Directive of the European Parliament anf of the Council on the re-use and commercial exploitation of public sector documents. GEOgraphic information - the newsletter of the Association for geographic information. Vol.13, No.3 (June 2003), pp. 21-22
/ZA-AGI-HospSoutez 1/	Corbin, Ch.: Office of Fair Gardiny. GEOgraphic information - the newsletter of the Association for geographic information. Vol.12, No.4 (December 2002), pp. 3-4
/ZA-AGI-PGA 1/	----------: Ordnance Survey Great Britain and DTLR reach an agreement to supply OS data to the whole of central government. GEOgraphic information - the newsletter of the Association for geographic information. Vol.12, No.2 (June 2002), pp. 1-2
/ZA-AGI-PGA 2/	----------: GI Development in Central Government. GEOgraphic information - the newsletter of the Association for geographic information. Vol.12, No.3 (September 2002), pp. 1-2
/ZA-AGI-OS 1/	----------: Stage 2 of Ordnance Survey Quinquennial Review. GEOgraphic information - the newsletter of the Association for geographic information. Vol.12, No.1 (March 2002), pp. 1-2
/ZA-AGI-OS 2/		Corbin, Ch.: MP´s recommend changes. GEOgraphic information - the newsletter of the Association for geographic information. Vol.12, No.3 (September 2002), p. 3
/ZA-AGI-OS 3/	Corbin, Ch.: Ministr recommends no change. GEOgraphic information - the newsletter of the Association for geographic information. Vol.12, No.3 (September 2002), p. 3
/ZA-AGI-OS 4/	Corbin, Ch.: Is Government listening? GEOgraphic information - the newsletter of the Association for geographic information. Vol.12, No.4 (December 2002), pp. 3-4
/ZA-CNIG 1/	----------: Digital Geographic Information Market in Europe. Executive Summary. Coopers&Lybrand/Urbatique, October 1997 for CNIG/AFIGEO 
/ZA-CNIG 2/	----------: Prix de données et stratégie de l´état - souhrn pro CNIG. Urbatique, Artur Andersen, 1997. http://192.134.141.95/cnig/infogeo/france/etudes/etudes.html
/ZA-DirectiveEU 1a/	----------: Public sector information: A Key Resource for Europe. Green Paper on Public sector information in the Information Society. European Commission COM (1998)585
/ZA-DirectiveEU 1b/	----------: Summary of comments on the Green Paper on Public Sector Information in the Information Society, Sectorial Initiatives. Annex I, Annex II to: Public sector information: A Key Resource for Europe. Green Paper on Public sector information in the Information Society. European Commission COM (1998)585
/ZA-DirectiveEU 2a/	----------: Proposal for a European Parliament and Council Directive on the re-use and commercial exploitation of public sector documents. Commission of the European Communities. Brussels 5.6.2002. COM (2002) 207, provisional version, 2002/013 (COD)
/ZA-DirectiveEU 2b/	----------: Návrh Směrnice Evropského parlamentu a rady ke znovuvyužití a komernčímu využití dokumnetů veřejného sektoru. Komise Evropských společenství. Překlad ZA-DirectiveEU 2a pořízený Ministerstvem vnitra, prosinec 2003
/ZA-DirectiveEU 2c/	----------: Directive 2003/98/EC of the  European Parliament and of the Council of 17 November 2003 on the re-use of public sector information. Official Journal of the Euroean Union L 345/90, 31.12.2003
/ZA-DirectiveEU 4/	----------: Communication from the Commission to the European Parliament concerning the common position of the Council on adoption of a European Parliament and Council Directive on the re-use and commercial exploitation of public sector information. 52003SC0627. Červen 2003 - ukončení prvního čtení
/ZA-DirectiveEU 5/	----------: dEurope 2002: Creating a EU framework for the Exploitation o Public Sector Information. Commission of the European Communities. COM (2001) 607 final
/ZA-DirectiveEU 6/	Guidelines for improving the synergy between the public and private sectors in the information market. Commission of the European Communities. Directoriate-general for Telecommunications, Information Industries nad Innovation. Luxembourg 1989
/ZA-DirectiveEU 7/	----------: Opinion of the Committee of the Regions on:the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions eEurope 2002: creating a EU framework for the exploitation of public sector information, and the Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the re-use and commercial exploitation of public sector documents. Brussles, 21.11.2002
/ZA-DirectiveEU 8/	----------: Commission opinion, 2nd reading. European Parliament and Council Directive on the re-use and commercial exploitation of public sector information. 52003SC0620, 15.10.2003 - ukončení druhého čtení
/ZA-DirectiveEU 10/	----------: Soubor vyjádření ePSINet (Accompanying Measure funded under the EU e-Content programme, building on the work of the PSINet Preparatory Action)
/ZA-DirectiveEU 11/	Kompletní dokumentace projednávání návrhu Směrnice EU: European Parliament and Council Directive on the re-use and commercial exploitation of public sector information v orgánech Evropské unie. http://europa.eu.int/prelex/detail_dossier_real.cfm?CL=en&DosId=174639 , též www.cordis.lu/econtent/psi/psi_policy.htm 
/ZA-EUROGI-EC 1/	----------: Geographic National Policies in Europe. EIROGI-EC Workshop Proceedings. Spatial Application Institute, Amersfoort, 15 November 1999 
/ZA-GEOconnexion 1/	Roper, Ch.: Public Sector Information: Resource or Commodity? GEO:connexion, vol.1, is. 2-6, 2002, www.geoconnexion.com 
/ZA-GI-BASE 1/	----------: GI-BASE Final Report. Study on demand and supply for Geographic Information in Europe. Ordnance Survey, National Technologies B.V., Elda Ingegneria S.p.a. 
/ZA-GI-POLICY 1/	Maixner, H., Frank, A.U.: Study on Policy Issues relating to Geographic Information in Europe. Final Report. IMPACT program of EC, 1997
/ZA-GINIE 1/	----------: Geographic Policies in Europe: Recommendation for Action.GINIE Data Polixy Managent Summary. GINIE D 2.7.2(a). January 2003
/ZA-GINIE 2/	----------: Geographic Policies in Europe: Technical report. GINIE D 2.7.2(b). February 2003
/ZA-GINIE 3/	Corbin, Ch.: New Issues for the European GI strategy: Public Sector Information. GINIE D 2.9.3. October 2003
/ZA-GINIE 4/	----------: Kompletní dokumentace projektu GINIE. http://www.ec-gis.org/ginie/ 
/ZA-INSPIRE 1/	----------: INSPIRE Vision. Verze v1-0. JRC-Institute for Environment and Sustainability, Ispra 23.6.2002. www.jrc.it 
/ZA-INSPIRE 2/	----------: INSPIRE: Architecture and Standards. Position Paper. Verze v4-1. JRC-Institute for Environment and Sustainability, Ispra 2.10.2002. www.jrc.it
/ZA-INSPIRE 3/	----------: INSPIRE: Reference Data and Metadata. Verze v1-1. EUROSTAT, 2.10.2002. www.jrc.it
/ZA-INSPIRE 4/	----------: INSPIRE: Data Policy & Legal Issues. Verze v12-2. Environment Agency for England and Wales, 23.11.2002. www.jrc.it
/ZA-INSPIRE 5/	----------: INSPIRE: Environmental Thematic User Needs. Verze v2-3. European Environmental Agency, 2.10.2002. www.jrc.it
/ZA-INSPIRE 6/	----------: INSPIRE: Implementing Structures and Funding. Verze v1-1. Lantmäteriet, Sweden, 23.11.2002. www.jrc.it
/ZA-INSPIRE 7/	----------: Options for measures to be included in the INSPIRE framework legislation. INSPIRE Frame Definition Support Working Group. January 2003. www.jrc.it
/ZA-INSPIRE 8/	----------: INSPIRE FDS working group proposals for licensing harmonisation - background. FDS WG Innsbrick, February 2003
/ZA-INSPIRE 9/	----------: INSPIRE FDS working group proposals for licensing harmonisation - Sample licence from UK. FDS WG Innsbrick, February 2003
/ZA-INSPIRE 10/	----------: Kompletní dokumentace záměru projektu INSPIRE. http://www.ec-gis.org/inspire/ 
/ZA-NL 1/		Kok, B.C., van Loven, B.: Policy Issues Affecting Spatial Data Infrastructure Developments in the Netherlands. Podklad pro pracovní skupinu GSDI Legal and Economic WG. www.gsdi.org 
/ZA-NMA 1/	----------: Tabulkové srovnání vybraných ekonomických ukazatelů a souvisejících informací o činnosti evropských mapovacích agentur. ČÚZK, nedatováno.
/ZA-NMA 2/	----------: Stručné porovnání srovnatelných produktů následujících států: Velká Británie – Ordnance Survey (OS), Německo – Arbeitsgemeinshaft der Vermessungsverwaltungen der Lander der BRD (AdV), Švýcarsko – Swisstopo (ST), Švédsko – Lantmateriet (LM) s produkty rezortu ČÚZK. ČÚZK, nedatováno
/ZA-NMA 3/	Šíma, J.: Financování a ekonomický model zeměměřických služeb - míra závislosti na státním rozpočtu. Kap. 4.7 z připravované habilitační práce. Pro účely předkládané studie poskytnuto autorem, 2003
/ZA-NMA 4/	Urbana, S., Aslesen, L.: Pricing & Licensing Policy – discussion paper. EuroGeographics - WG Legal and Commercial Issues. 2003
/ZA-NMA 5/	----------: EuroGeographics. Všeobecné informace o poslání, činnosti a výstupech dostupné na www.eurogeographics.org 
/ZA-PIRA 1/	----------: Commercial Exploitation of Europe´s public sector information. Executive summary. PIRA International Ltd., University of East Anglia and Knowledge View Ltd. European Commission - Directoriate General of the Information Society. Luxemburg 2000. http://europa.eu.int
/ZA-PIRA 2/	----------: Commercial Exploitation of Europe´s public sector information. Final report. PIRA International Ltd. 2000. ftp://ftp.cordis.lu/pub/econtent/docs/commercial_final_report.pdf
/ZA-PIRA 3/	----------: Maximising value of Public Sector Information through commercial exploitation - a study for the European Commission. PowerPoint Presentation. PIRA International, University of East Anglia and Knowledge View Ltd. European Commission - Directoriate General of the Information Society
/ZA-SIS 1/	Koreň, M.: Modely poskytovania informácií zo štátneho informačného systému. Kartografické listy, 2003, 11, s.30-35
/ZA-UK-DirectiveEU 1/	----------: Konzultační dokument k aplikaci Směrnice EU ve Velké Británii. HMSO a DTI. http://www.hmso.gov.uk/copyright/policy/ria_consultation_03.htm
/ZA-UK-DirectiveEU 2/	----------: Výzva k vyjádření ke konzultačnímu dokumentu k aplikaci Směrnice EU ve Velké Británii. HMSO a DTI. http://www.hmso.gov.uk/copyright/policy/ria_consultation_03.htm 
/ZA-UK-eENVOY 1/		----------: Policy Framework for a mixed economy in the supply of e-government services. A consultation document. May 2003. Office of the e-envoy, Leasing the drive to get UK-online 
/ZA-UK-HSMO 1/	----------: Information Fair Trader Scheme. http://www.hmso.gov.uk/about/ifts/info_fair_trader.htm 
/ZA-UK-HSMO 2/	----------: Souhrn informací o Her Majesty´s Stationary Office (HSMO), činnosti, přijatých opatřeních a informacích zveřejňovaných na webových stránkách HSMO. http://www.hmso.gov.uk/
/ZA-UK-HSMO 3/	----------: Click-Use Licence. http://www.hmso.gov.uk/copyright/licences/click-use-home.htm 
/ZA-UK-OS 1/	----------: Ordnance Survey. Tenth Report od Session 2001 - 2002.House of Commons - Transport, Local Government and the Regions. http://www.parliament.uk/commons/selcom/tlrhome.htm 
/ZA-UK-OS 2/	----------: The Government´s Response to the Transport, Local Government and the Regions Select Committee´s Tenth Report on Ordnance Survey. http://www.odpm.gov.uk 
/ZA-USA 1/	Onsrud, H.J.: Legal and Economic Issues Affecting Spatial Data Infrastructure Developments in the United States of America. Podklad pro pracovní skupinu GSDI Legal and Economic WG. www.gsdi.org 
/ZA-WS-NL 1/	----------: Free accessibility of geo-information in the Nether lands, the United States and the European Community. Sborník ze semináře, 2.10.1998, TU Delft, NL

Příloha 1	Rešerše: Podklady - interview konaná v rámci přípravy studie
U celkového počtu 16 institucí bylo konáno 20 interview, a to na:
5 ministerstvech (8 interview),
3 ústředních úřadech (4 interview)
2 orgánech Magistrátu hl.m. Prahy,
1 vysoké škole,
2 svazech a asociacích,
3 firmách.
Vyhodnocení a shrnutí poznatků zjištěných v interview obsahuje odst. 2.1 studie.

Záznam z interview konaného v rámci přípravy studie Podmínky poskytování a využívání geodat a geoinformací veřejné správy ČR
s pracovníky Asociace krajů ČR a kraje Vysočina

Za kraj Vysočina a Asociaci krajů ČR: Jiří Hiess, odbor informatiky Krajského úřadu kraje Vysočina, ved. subkomise GIS AK ČR, hiess.j@kr-vysocina.cz, 664 602 160
Za zpracovatele studie: Josef Hojdar, Sdružení TERIS a Česká asociace pro geoinformace, hojdar@mistral.cz, 777 591 378
Datum a místo jednání: 13.8.2003, Sdružení TERIS

1	Postavení instituce v tocích dat a informací; využívaná, získávaná a poskytovaná data a informace
Kraje potřebují pro svou práci celou řadu geodat a geoinformací a čerpají je resp. potřebují čerpat z mnoha zdrojů (od mnoha zdrojových míst veřejné správy). Nejúplnější přehled a rozbor potřeb obsahuje právě dokončená typová studie geografického informačního systému kraje (zadavatel MV, zhotovitel T-MAPY, s.r.o.). Kraje budou převážně využívat geoinformace cestou zmíněného GIS kraje. Datové potřeby krajů jsou tedy buď potřebami vstupních dat pro GIS kraje nebo potřebami efektivní dostupnosti informačních služeb v síti veřejné správy resp. Internetu, které budou dále zpřístupněny v rámci GIS kraje.
Pořizování dat přímo a na vlastní náklady bude okrajové, pokud se nejedná o data plynoucí z výkonu funkcí kraje.
GIS kraje je převážně závislý na externích datových zdrojích spravovaných především subjekty veřejné správy.
Koncepce GIS kraje navrhuje i výměnu či společné sdílení dat zejména s městy resp. obcemi pro velkou shodu datového obsahu GIS kraje a GIS města/obce.

2	Podmínky spojené s využíváním dat a informací; stav, názory, souvislosti
Prioritní význam mají pro GIS kraje zejména data resortu ČÚZK (katastru nemovitostí, ZABAGED a digitálních ekvivalentů topografických map, ortofotomapy), která by měla představovat integrující referenční data GIS kraje. Z dosavadních zkušeností a zmíněné studie vyplývá řada problematických okolnosti spojených s přebíráním dat, zejména se jedná o pro kraje nepříznivou cenovou politiku resortu ČÚZK (vysoké ceny, vazba na kraj jako právnickou osobu, kdy data nemohou být dále poskytnuta krajem zřízeným organizacím, a to ani příspěvkového charakteru hospodaření). K problematice probíhá řada jednání, která pravděpodobně zmírní některé podmínky, ale v horizontu 1-2 let nelze očekávat řešení uspokojivé pro kraje.
Jiným příkladem jsou data resortu MŽP, kdy jsou data poskytována jednotlivými organizacemi resortu. S těmi je třeba jednat jednotlivě a jimi stanovené podmínky jsou rozdílné. Opět se z pohledu krajů často jedná o vysoké finanční nároky. Státní organizace s daty často de facto "obchodují".
Pokud kraj poskytuje některá "vlastní" data např. obcím, děje se tak vesměs v rámci dohody o recipročních službách. Stejně tak dostává některá data za závazek reciproční služby (např. verifikace či aktualizace dat). Takové podmínky jsou věcně odůvodněné a pro kraj přijatelné. Stejně tak je pro kraj přijatelný model finanční spoluúčasti - např. spolupráce s MZe. 
Kraje podporují vytvoření podmínek k maximální dostupnosti dat mezi orgány veřejné správy. Samy k tomu zainvestovaly robustní GIT dimenzovanou a připravenou na služby pro celé spravované území. Po vzájemné dohodě kooperativně jako Asociace krajů otevřely jednání s klíčovými subjekty na úrovni ČR. Zmíněnou studií poprvé v ČR systematicky analyzovaly geoinformační infrastrukturu v regionální samosprávě a navrhly strategii řešení. K tomu zavádějí pojem "nepodkročitelný standard GIS". Koncepce se jednotlivě nevyslovuje k problematice podmínek dostupnosti dat pro potřeby GIS kraje, naléhavě však upozorňuje na potřebu zatím blíže nespecifikovaných aktivit v oblasti legislativy, právě k zajištění dat pro GIS kraje a zajištění jejich aktualizace (např. z činností stavebních úřadů apod.). 

Zapsal: J.Hojdar
Ověřil: J.Hiess, v.r.

Záznam z interview konaného v rámci přípravy studie Podmínky poskytování a využívání geodat a geoinformací veřejné správy ČR
s pracovníky Českého statistického úřadu

Za ČSÚ: Zdenka Udržalová, ved.odd. statistických územních jednotek, odbor statistických registrů, udrzalova@gw.czso.cz, 466 613 244
Za zpracovatele studie: Josef Hojdar, Sdružení TERIS a Česká asociace pro geoinformace, hojdar@mistral.cz, 777 591 378
Datum a místo jednání: 12.8.2003, MI

1	Postavení instituce v tocích dat a informací; využívaná, získávaná a poskytovaná data a informace
Český statistický úřad (ČSÚ) poskytuje řadu datových a informačních výstupů, které jsou vázány na území (zejména na různé územní jednotky) a v některých případech jsou i kartograficky prezentována. Tato data jsou poskytována cestou sektoru analýz a makroekonomické statistiky, pracoviště odboru elektronických prezentací. O podmínkách spojených s poskytováním bylo doporučeno jednat s řed. Ing. Petrou Kunzovou.
Předmětem jednání byla problematika identifikačních a lokalizačních dat statistických územních jednotek a budov (registru sčítacích obvodů).
Identifikační a lokalizační data jsou vedena na základě zákona o státní statistické službě (jejich příp. rozšíření je navrhováno v projednávané novele). Návrh obsahuje vymezení veřejné a neveřejné části registru. Současné znění návrhu novely bude dáno pro potřeby studie k dispozici. 
Na základě zákona o sčítání jsou poskytovány Územní informace SLDB k 1.3.2001 (mapy sčítacích obvodů a jejich jednotlivé složky) případným zájemcům ze sféry státní správy a samosprávy a to dočasně cestou zpracovatelského pracoviště k zajištění správné interpretace, výhledově bude zajišťovat informační servis. Výběry dat k 1.3.2001 jsou poskytovány jen veřejné správě, která se podílela na přípravě sčítání lidu, domů a bytů. Mezi ně např. patří města a obce. Data jsou poskytována zdarma, jen za úhradu nákladů spojených s výdejem. Součástí předání je poučení o správné interpretaci a sleduje se neformální dohoda o zpětné verifikaci a aktualizaci. Poskytování se děje na základě zákona o sčítání lidu, domů a bytů.
Dále nově existuje i Číselník objektů s čísly domovními (ČOBJ-D), který je dostupný cestou informačního servisu.
ČSÚ je však nejen zdrojem výše uvedených geodat, ale geodata též pro svou práci potřebuje a tato potřeba bude narůstat. Již nyní je ale limitujícím faktorem dostupnost dat z resortu ČÚZK, a to vzhledem k vysokým finančním nárokům. ČSÚ se snaží zajistit si potřebná data cestou uložení povinnosti spolupráce ČÚZK např. na základě zákona nebo schváleného statistického šetření.

2	Podmínky spojené s využíváním dat a informací; stav, názory, souvislosti
Jiné podmínky může přinést další rozvoj legislativy. Je představitelné evidování technicko ekonomických parametrů budov a bytů, ale práce na případné novele nebyly ještě zahájeny.
Zmíněný ČOBJ-D je poskytován veřejně a stanovenou úhradu (stanovuje ČSÚ) - k tomu odkaz na doporučené jednání s útvarem poskytujícím tuto vybranou databázi (viz výše).

Zapsal: J.Hojdar
Ověřila: Z.Udržalová, v.r.

Záznam z interview konaného v rámci přípravy studie Podmínky poskytování a využívání geodat a geoinformací veřejné správy ČR
s pracovníky Českého statistického úřadu

Za ČSÚ: Petra Kuncová, ředitelka odboru elektronických prezentací, kuncova@gw.czso.cz , 732 349 864, Jiří Podzemský, ved.odd. distribuce elektronických výstupů, podzemsky@gw.czso.cz , 737 856 292, Zdenka Udržalová, ved.odd. statistických územních jednotek, odbor statistických registrů, udrzalova@gw.czso.cz, 466 613 244
Za zpracovatele studie: Josef Hojdar, Sdružení TERIS a Česká asociace pro geoinformace, hojdar@chello.cz, 251 624 762
Datum a místo jednání: 19.1.2004, ČSÚ

Interview navazuje na interview 01 s pracovníky ČSÚ ze dne 12.8.2003 a rozšiřuje jej.

1	Postavení instituce v tocích dat a informací; využívaná, získávaná a poskytovaná data a informace
V souhrnu lze uvést, že Český statistický úřad (ČSÚ) poskytuje zejména:
- informační výstupy - publikace
- další datové výstupy typu klasifikací a číselníků,
- výběry z DB MOS, KROK, RES (při respektování ochrany individuálních údajů),
- číselník objektů s čísly domovními (ČOBJ-D),
- nestandardní výstupy z DB ČSÚ na základě individuální potřeby zájemců po dohodě (opět při respektování ochrany individuálních údajů).
Až na výjimky mají poskytované informace nebo data povahu geoinformací resp. geodat, tj. jsou vztažena převážně k různým územním celkům (výjimečně jen k celému území ČR, většinou k různým nižším celkům typu oblasti, kraje, okresy, ale i obce) nebo jejich součástí je vztah např. k adresám, objektům apod. (např. RES).

2	Podmínky spojené s využíváním dat a informací; stav, názory, souvislosti
Výše uvedené informační a datové výstupy jsou dostupné za těchto podmínek:
- informační výstupy - publikace jsou každému zájemci dostupné buď ve formě tištěné brožury nebo v elektronické formě na nosiči dat. Seznam publikací je obsahem Edičního plánu ČSÚ na běžný rok (volně dostupná publikace nebo na WWW), veškeré publikace jsou volně přístupné na internetových stránkách ČSÚ
- další datové výstupy typu klasifikací a číselníků jsou volně dostupné na WWW nebo jsou získatelné v elektronické formě na nosiči dat,
- výběry z DB MOS, KROK, RES (při respektování ochrany individuálních údajů) jsou získatelné v elektronické formě na nosiči dat,
- číselník objektů s čísly domovními (ČOBJ-D) je získatelný v elektronické podobě na nosiči dat,
- nestandardní výstupy z DB ČSÚ jsou získatelné v elektronické formě na nosiči dat nebo v písemné podobě podle přání zákazníka.
Při poskytování se ČSÚ řídí těmito zásadami:
- vše zveřejněné na WWW je každému bez omezení plně a zdarma zpřístupněné,
- za tištěné výstupy je stanovena cena ve výši nákladů na pořízení, shodná pro jakéhokoli zájemce, komukoli dostupné,
- elektronické výstupy na nosičích jsou pro veřejnou správu poskytovány zdarma, pro ostatní zájemce za cenu pořízení takového výstupu, dostupné komukoli bez omezení,
- číselník ČOBJ-D - pro veřejnou správu zdarma, pro ostatní zájemce za komerčně určenou cenu podle ceníku ČSÚ, též dostupné komukoli bez omezení.

Při přijetí projednávané novely zákona o státní statistické službě, kdy by měl být institucionalizován i Registr sčítacích obvodů, by pravděpodobně vznikly pro poskytování dat, které jsou nyní obsahem ČOBJ-D, i nové podmínky srovnatelné s podmínkami poskytování např. registru RES.

Zapsal: J.Hojdar
Ověřila: P. Kuncová, v.r.

Záznam z interview konaného v rámci přípravy studie Podmínky poskytování a využívání geodat a geoinformací veřejné správy ČR
s odborníky z resortu Českého úřadu zeměměřického a katastrálního

Za ČÚZK: Jiří Šíma, Západočeská univerzita v Plzni, býv. předseda ČÚZK (na základě pověření Ing.Paškem, místopředsedou ČÚZK), jirka.sima@quick.cz , 608 279 789,
Jiří Černohorský, ředitel Zeměměřického úřadu, jiri.cernohorsky@cuzk.cz ,
284 041 400
Za zpracovatele studie: Josef Hojdar, Sdružení TERIS a Česká asociace pro geoinformace, hojdar@mistral.cz, 777 591 378
Datum a místo jednání: 8.9.2003, Zeměměřický úřad

1	Postavení instituce v tocích dat a informací; využívaná, získávaná a poskytovaná data a informace
Český úřad zeměměřický a katastrální (ČÚZK) je producentem řady geodat, a to jak v oblasti státních mapových děl v digitální formě včetně Základní báze geografických dat (ZABAGED), tak v oblasti katastru nemovitostí - Digitální katastrální mapa resp. katastrální mapa v digitální formě. Dále se pak jedná o data některých celostátních  tematických státních mapových děl , geodetických základů a o data ortofotografického zobrazení ČR.
Veškerá data ČÚZK poskytuje, a to na základě veřejně dostupných podmínek. Podmínky poskytování dat se řídí v oblasti státních mapových děl a ZABAGED. Pravidly ČÚZK ze dne 22.5.2001 čj. 1698/2001 pro poskytování údajů o bodech základních bodových polí, pro poskytování a užití státních mapových děl a údajů z dokumentačních fondů jejich tvorby a pro poskytování dalších výsledků zeměměřických činností, ve znění dodatků č. 1 a 2, podmínky poskytování dat katastru nemovitostí pak katastrálním zákonem, prováděcí vyhláškou č. 190/1996 Sb. a vyhláškou ČÚZK č.162/2000 Sb. Data geodetických základů budou pro svou významnost, ale i v souvislosti s omezeným okruhem uživatelů, poskytována prostřednictvím Internetu od roku 2004 zdarma.

2	Podmínky spojené s využíváním dat a informací; stav, názory, souvislosti
Hlavními sledovanými cíli při konstrukci podmínek poskytování dat je zejména: existencí podmínek a jejich veřejnou přístupností čelit nedovolenému využívání geodat, regulovat poplatkem za využívání neoprávněný či nadbytečný zájem a požadavky na poskytnutí, nebránit však výší poplatku využívání (poplatky nijak nesouvisejí se skutečnými náklady a nekryjí je). Skutečným problémem je hledání správné míry resp. výše poplatků, aby sledované cíle byly naplněny.
Závažnou okolností byly změny v rozpočtu ČÚZK v roce 1997 (období tzv. "balíčků"), kdy byly  na téměř neúnosné minimum sníženy výdaje státního rozpočtu, zejména pak byly omezeny prostředky v části "ostatní běžné výdaje", čímž byly omezeny či likvidovány možnosti kooperací - státních zakázek. Zeměměřický úřad (ZÚ), který data vytvořená v resortu ČÚZK převážně poskytuje, byl a je stále organizací rozpočtového charakteru (nikoli příspěvkovou nebo hospodářskou, čemuž brání jeho postavení jako správního orgánu v oblasti zeměměřictví).
ČÚZK dlouhodobě sleduje vývoj a zkušenosti v Evropě, zejména na úrovni  národních mapovacích služeb. V této souvislosti poskytl Ing. Šíma podklady ze své současné habilitační práce, které hodnotí 20 závažných prací a publikací, nichž nejméně 10 se týká předmětné problematiky . Mezi 26 srovnávacími a hodnotícími hledisky jsou i hlediska odpovídající předmětu studie. V práci jsou zhodnoceny i dlouholeté poznatky a zkušenosti z účasti předsedy ČÚZK v evropském výboru představitelů zeměměřických služeb Eurographics (dříve CERCO).
V této souvislosti bylo uvedeno, že evropské zeměměřické služby sledují trend přechodu od čistě rozpočtové formy a plné závislosti na státním rozpočtu k formě umožňující a realizující alespoň částečné přímé příjmy. Nad státními mapovými díly většinou tvoří komerčně využitelné a prodejné produkty, jejichž prodej je jejich hlavním přímým příjmem. Poskytují se i prvotní data, ale trend k poskytování těchto dat zdarma nelze v Evropě konstatovat.
Ing. Šímou bylo též upozorněno na fundovaný srovnávací materiál o modelech poskytování informaci se státního informačního systému, předneseného M.Koreněm na nedávné kartografické konferenci ve Zvolenu. Kopie příspěvku byla dána k dispozici.
Licenční smlouvy, na jejichž základě se data poskytují, jsou zveřejněny webových stránkách ZÚ. Jedná se o čtyři typy, které se liší např. jedná-li se o poskytnutí pro interní využití v rámci subjektu nebo o poskytnutí pro následné komerční využití. ZÚ v současnosti nabízí i výhodné podmínky rovnoměrného rozložení plateb do více let apod., což je výhodné pro obě strany.
Rastrová data jsou tč. poskytována dálkovým přístupem prostřednictvím komerční firmy TerramapServer (zprostředkovatelem je olomoucká firma Espace) 
Od roku 2004 dojde k  úpravě kompetencí ZÚ, kdy činnosti spojené s katastrem nemovitostí přejdou plně na ČÚZK a jím řízené katastrální úřady a naopak služby vykonávané dosud katastrálními úřady v oblasti zeměměřických služeb a produktů přejdou do ZÚ.
V diskusi byla posouzena řada možných modelů pro budoucí období, zejména možnost a výhodnost zabezpečení skutečně správních činnosti či vedení zeměměřického archivu apod. z rozpočtových prostředků a zabezpečení např. služeb technického charakteru spojených s poskytováním dat či tvorby produktů s přidanou hodnotou v režimu samofinancování (v případě výhodnosti či potřeby i organizačně samostatným subjektem).
V souvislosti s podmínkami poskytování dat byla diskutována i potřeba vedení státních mapových děl nebo státem garantovaného ortofotografického zobrazení území ČR. Oběma představiteli bylo konstatováno, že státní garance zaručuje existenci takových dat a děl v rozsahu celého území (i v uživatelsky nelukrativních oblastech) a za všech okolností (komerční sféra toto zaručit nemůže). Dále je Česká republika např. ve vztahu k Evropské unii povinována existencí  řady bází geodat a datových zdrojů, které jsou používány např. k realizaci evropských projektů budování geoinformační infrastruktury (např.SABE, EuroGlobalMap, EuroRegionalMap). Současný rozsah státem garantovaných datových zdrojů v podstatě této potřebě odpovídá.
Celkově bylo konstatováno, že v průběhu 90.let se trh s daty podstatně rozvinul, ale zdaleka není ještě stabilizovaný a dostatečně vyspělý.

Zapsal: J.Hojdar
Ověřili: J.Šíma, v.r. a J.Černohorský, v.r.

Záznam z interview konaného v rámci přípravy studie Podmínky poskytování a využívání geodat a geoinformací veřejné správy ČR
s pracovníky firmy GEODIS BRNO, s.r.o.

Za GEODIS BRNO, spol. s r.o.: Karel Sukup, jednatel a ředitel, 538 702 020, ksukup@geodis.cz , Zdeněk Hotař, technicko obchodní manažer, 538 702 025 , zhotar@geodis.cz 
Za zpracovatele studie: Josef Hojdar, Sdružení TERIS a Česká asociace pro geoinformace, hojdar@chello.cz, 251 624 762
Datum a místo jednání: 8.1.2004, GEODIS BRNO, spol. s r.o.

1	Postavení firmy v tocích dat a informací; využívaná, získávaná a poskytovaná data a informace
GEODIS BRNO, spol. s r.o. (dále jen GEODIS) zejména poskytuje geodetické a fotogrammetrické služby a provádí sběr a pořizování geodat, a to nejen na území ČR, ale i v rámci Evropy a dalších mimoevropských zemí. Služby a data poskytuje jak orgánům veřejné správy, tak dalším uživatelům.
V rámci svých zejména geodetických prací a služeb, při zpracování pozemkových úprava apod. využívá i dat veřejné správy, zejména dat katastru nemovitostí, dat o bodových polí nebo rastrových mapových podkladů.
GEODIS je současně producentem řady geodat, ortofotomapových podkladů, digitálních modelů terénů a dalších dat, které jsou jeho primární produkcí. Tuto produkci odebírá a využívá řada orgánů veřejné správy (měst, krajů, Armáda ČR, ČÚZK, jiné resorty a zejména odborné organizace veřejného sektoru - např. Povodí).

2	Podmínky spojené s využíváním dat a informací; stav, názory, souvislosti
Výše uvedená data potřebná pro geodetické a další výše uvedené činnosti GEODIS (pozemkové úpravy apod.) jsou dostupná a podmínky umožňují firmě činnost. GEODIS data kupuje za daných podmínek. S jinými daty veřejné správy GEODIS nepřichází do styku, protože je pro svou činnost nepotřebuje.
Jako zásadní při podmínkách, za kterých veřejná správa svá data poskytuje, považuje GEODIS, aby poskytování se vždy dělo za stejných podmínek pro všechny subjekty, včetně podmínek finančních. Tím by bylo dosaženo pro soukromý sektor nezbytné okolnosti, že se veškeré činnosti dějí za rovných podmínek ve smyslu hospodářské soutěže na trhu.

Zapsal: J.Hojdar
Ověřil: K.Sukup, v.r.

Záznam z interview konaného v rámci přípravy studie Podmínky poskytování a využívání geodat a geoinformací veřejné správy ČR
s pracovníky firmy GEOMETRA OPAVA, s.r.o.

Za GEOMETRA OPAVA, s.r.o.: 
Miroslav Tarajčák, jednatel a ředitel, tarajcak@geometra-opava.com, 553 624 011, Radim Holeček, jednatel, holecek@geometra-opava.com, 553 624 003, Rudolf Čančík, jednatel, cancik@geometra-opava.com , 553 624 003, Karel Novak, obchodní ředitel, novak@geometra-opava.com , 553 624 003
Za zpracovatele studie: 
Josef Hojdar, Sdružení TERIS a Česká asociace pro geoinformace, hojdar@chello.cz, 251 624 762

Datum a místo jednání: 6.1.2004, GEOMETRA OPAVA, spol. s r.o.

1	Postavení firmy v tocích dat a informací; využívaná, získávaná a poskytovaná data a informace
GEOMETRA OPAVA, spol. s r.o., (dále jen GEOMETRA) je mimo dalších aktivit též poskytovatelem komplexních služeb a řešení GIS pro různé orgány veřejné správy a další uživatele. Pro tato řešení jsou potřebná a široce využívána i různá geodata veřejné správy. Příkladem mohou být data katastru nemovitostí nebo ZABAGED a státních mapových děl, využívá se však i dalších dat.

2	Podmínky spojené s využíváním dat a informací; stav, názory, souvislosti
GEOMETRA se setkává s řadou případů, kdy jsou geodata veřejné správy poskytována za různých podmínek a s případy, kdy se i při stanovených podmínkách uplatňuje různá jejich interpretace nebo je taková interpretace možná.
Velmi podstatná je např. oblast katastru nemovitostí, kdy zákazníci - uživatelé i z řad veřejné správy musí věnovat převážnou část finančních prostředků na nákup dat, a ne na vlastní uživatelské aplikace. Tím se využitelnost dat značně snižuje. GEOMETRA sdílí názor, že se v takových případech jedná de facto o další placení již jednou primárně zaplacených dat ze zdrojů daňových poplatníků. Jejich prostředky jsou pak opakovaně vynakládány na tatáž data. 
GEOMETRA je toho názoru, že orgány státní správy nejsou vlastníky dat, tím je stát a ten by měl zabezpečit jednotná pravidla pro jejich poskytování. Současně by pracovníci vykonávající primárně státní správu neměli být souběžně hmotně zainteresováni na prodeji dat. 
V souvislostech s podmínkami dostupnosti je třeba vidět i problematiku autorských práv a jejich uplatňování. I tuto problémovou oblast by bylo potřebné podrobit diskusi a řešení.
Jinou související oblastí je problematika, co má a nemá vykonávat státní správa, myšleno, zda má či nemá vykonávat i činnosti vykonatelné soukromou sférou, což je případ tvorby řady datových bází. GEOMETRA zastává názor, že takové činnosti by státní správa vykonávat neměla, protože soukromý sektor, tak jako v jiných oblastech, je bude vykonávat za objektivně optimálnějších podmínek (cena, kvalita, apod.). Pokud takové činnosti jsou souběžně vykonávány, jak veřejným tak soukromým sektorem, mělo by se tak dít za vyrovnaných podmínek odpovídajících zásadám rovné hospodářské soutěže  dle ustanovení „Směrnice Evropského parlamentu“, kterou již naše republika přistoupením k Evropské unii de facto akceptovala. 
Jako pozitivní je třeba vidět některé změny v posledním období, zejména volné a bezúplatné poskytování dat bodových polí Zeměměřickým úřadem nebo volný přístup k základním informacím z katastru nemovitostí od ledna 2004 vedených ČÚZK.

Zapsal: J.Hojdar
Ověřil: R.Holeček, v.r.

Záznam z interview konaného v rámci přípravy studie Podmínky poskytování a využívání geodat a geoinformací veřejné správy ČR
s pracovníky GEPRO, s.r.o.

Za GEPRO, s.r.o.: Zdenek Hoffmann, ředitel, zdenek.hoffmann@gepro.cz, 
257 089 811
Za zpracovatele studie: Josef Hojdar, Sdružení TERIS a Česká asociace pro geoinformace, hojdar@chello.cz, 251 624 762
Datum a místo jednání: 13.8.2003, GEPRO, s.r.o.

1	Postavení firmy v tocích dat a informací; využívaná, získávaná a poskytovaná data a informace
GEPRO, s.r.o. (dále GEPRO) se zabývá vývojem programového vybavení, dodávkami dat a komplexními službami včetně systémové integrace v řadě aplikačních oblastí, mj. informačních systémů měst a obcí, geografických informačních systémů, projektování komplexních pozemkových úprav, tvorby územně plánovací dokumentace nebo digitálního modelování terénu. Firma neprovádí sběr primárních dat, ale potřebná data buď pro zákazníka pořizuje z jiných zdrojů nebo si data pořídí (s příp. konzultační podporou firmy) zákazník přímo a firma s nimi pracuje v rámci kompletace aplikace.
GEPRO využívá řady datových zdrojů jak od orgánů veřejné správy, tak od komerčních subjektů.

2	Podmínky spojené s využíváním dat a informací; stav, názory, souvislosti
GEPRO často čerpá či používá data resortu ČÚZK nebo ČSÚ, data Vojenského geografického a hydrometeorologického ústavu, Institutu městské informatiky hl. m. Prahy (IMIP), firmy Geodézie ČS, a.s., Kartografie Praha, a.s., CEDA, a.s. apod. Má proto bohaté a různorodé zkušenosti s kladnými i zápornými skutečnostmi spojenými s přebíráním či poskytováním dat, mezi jiným např.:
- veřejně a bez úplaty dostupná data adres a další datový obsah Územně identifikačního registru adres MPSV - zcela vyhovující, navíc významné, že se jedná o data integrační povahy. Přitom jsou data obsahově kvalitní,
- veřejně dostupná data za území hl.m. Prahy (Jednotná digitální mapa Prahy, další druhy map např. bloková mapa nebo referenční mapy) ve správě Institutu městské informatiky hl.m. Prahy, kdy existují různé formy poskytování (jednorázové či vícenásobné licence rozdílné podle kategorií uživatelů, a to buď přímo ve vztahu k zákazníkovi nebo cestou firmy GEPRO). Data jsou poskytována za úplatu při praktikování "rozumné" cenové politiky (není bariérou využívání). Podmínky poskytování jsou předem veřejně známé. Data jsou též obsahově kvalitní. Podobně postupují i některá další města,
-	data ČSÚ (identifikace a lokalizace budov z Registru sčítacích obvodů (RSO) resp. Číselníku objektů s čísly domovními (ČOBJ-D)). Data RSO jsou dostupná jen orgánům veřejné správy na základě žádosti (bezplatně), data ČOBJ-D jsou dostupná veřejně za komerčně stanovenou a poměrně vysokou cenu. Data prozatím vykazují dílčí nedostatky vzhledem k jednorázovému sběru dat, způsobu sběru dat a dosud nezajištěné aktualizaci,
-	data resortu ČÚZK (katastr nemovitostí, ZABAGED nebo ortofotomapy), přes veškerý přínos a potřebnost nejsou obecně dostatečně kvalitní nebo úplná (stále malé pokrytí území digitální katastrální mapou, aktuálnost ZABAGED apod. Zejména jejich cena je pro uživatelskou sféru vysoká a  omezuje jejich využití. 
Z globálních hledisek GEPRO sdílí názor, že na trhu dat představuje současné chování subjektů veřejné správy v některých oblastech chování monopolních subjektů, které negativně narušuje situaci na tomto trhu. Následně pak zejména vysoké ceny dat brzdí rozvoj geoaplikací a tím i rozvoj příslušného segmentu trhu.
Pokud by byla zachována úplatnost poskytování dat veřejné správy, pak lze jako inspirující cenový model doporučit model užívaný v hl.m. Praze.
Dále se s rozvojem technologických možností, obecné volnosti podnikání atp. vyskytuje na trhu stále více datových produktů (např. ortofotomapy nebo digitální ekvivalenty topografických map) užitně srovnatelných s produkty veřejné správy, často ve vyšší kvalitě a přístupných za různých podmínek. To mj. vede k otevření otázky, nakolik jsou některé datové produkty veřejné správy výhledově potřebné vůbec nebo zda mohou cenově úspěšně konkurovat produktům podnikatelské sféry. Praxe GEPRO ukazuje, že negativní a často kritizované cenové podmínky spojené s přebíráním některých dat veřejné správy se tak de facto řeší "samy" i tím, že uživatelská závislost na nich a tím i poptávka po nich klesá a podmínky tedy přestávají být uživatelsky "zajímavé".
Obecně firma podporuje poskytování dat veřejné správy komukoli za ceny odvozené od nákladů spojených s jejich výdejem.

Zapsal: J.Hojdar
Ověřil: Z.Hoffmann, v.r.

Záznam z interview konaného v rámci přípravy studie Podmínky poskytování a využívání geodat a geoinformací veřejné správy ČR
s pracovníky Institutu geoinformatiky VŠB-TU Ostrava

Za Institut geoinformatiky, VŠB-TU Ostrava: Petr Rapant, vedoucí institutu, 597 325 470, petr.rapant@vsb.cz 
Za zpracovatele studie: Josef Hojdar, Sdružení TERIS a Česká asociace pro geoinformace, hojdar@chello.cz , 251 624 762
Datum a místo jednání: 12.1.2004, MZe

1	Postavení instituce v tocích dat a informací; využívaná, získávaná a poskytovaná data a informace
Institut geoinformatiky využívá zejména data získaná od jiných subjektů. Využívá je při výuce studentů, a to především v rámci semestrálních, ročníkových, bakalářských, diplomových a disertačních prací, kterých se zpracovává více než 50 ročně. Dále využívá data v rámci výzkumu a vývoje a v omezené míře i při hospodářské činnosti.
Většina z používaných dat jsou data veřejné správy, především kartografická díla ve vektorovém i rastrovém formátu, ale i různé databáze a registry.

2	Podmínky spojené s využíváním dat a informací; stav, názory, souvislosti
Při využívání geodat poskytovaných centrálními orgány a státními institucemi musí škola postupovat dle platných směrnic a vyhlášek, tj. musí je nakupovat. Tyto orgány sice zpravidla poskytují školám určité zvýhodněné ceny, ale i tak jsou náklady na pořizování a aktualizaci dat mnohdy neúnosné. Navíc cenová politika při používání dat na Internetu je v každém případě taková, že škole neumožňuje publikovat výsledky prací studentů v oblasti webových aplikací geoinformačních technologií, především v oblasti webových serverů a webového mapování. Mnohé diplomové práce, které by nepochybně zaujaly širokou uživatelskou i podnikatelskou veřejnost, tak zůstávají prakticky jen v teoretické rovině, resp. se nakonec vůbec nerealizují. V konečném důsledku to poškozuje celou geoinformační komunitu a rozvoj podnikatelského segmentu v této oblasti.
Co se týče cen geodat, uvádí se, že jsou diktovány požadavkem odvodů do státního rozpočtu a že se celá výše těchto příjmů také odvádí. V praxi to znamená, že daný subjekt je motivován pouze a jen k naplnění povinných odvodů a nic víc. Pokud je může naplnit v extrémním případě jediným prodejem datové sady nebo její části, učiní tak. A že by při nižší prodejní ceně dosáhl daleko širšího užití datové sady? A proč by to dělal? Stávající cenová politika v oblasti státních geodat je proto naprosto demotivující. Výsledkem je, že tam, kde by mohl stát nakládat se svěřenými prostředky (tj. daněmi) jako řádný hospodář, tyto prostředky místo toho de facto znehodnocuje. Pokud by stát zvolil jiný obchodní model pro nakládání s geodaty, mohl tyto prostředky místo "vyhazování" efektivně zmnožovat. Uvedeny dva příklady:

Příklad 1. Spojené státy americké dlouhodobě poskytují služby systému GPS všem civilním uživatelům na celém světě bezplatně. Při jejich příslovečné šetrnosti by se to mohlo zdát divné, ale ono není. Proč? USA vynakládají na provoz systému GPS ročně 200-300 mil. USD ročně. Když před lety Kongres schvaloval federální rozpočet (kde má systém GPS vždy samostatnou kapitolu), objevily se protesty proti této částce a požadavky na okamžité zpoplatnění této služby. Byla ustavena komise, která měla situaci posoudit a navrhnout řešení. Výsledek byl překvapivý: vzhledem k tomu, že drtivá většina výrobků a služeb prodávaných civilním uživatelům systému GPS pocházela v té době z území USA, byly příjmy federálního rozpočtu pocházející z jejich prodeje (tj. daně) výrazně vyšší, než výše zmíněné provozní náklady. Závěr je zřejmý.

Příklad 2.  Když EU rozhodovala o vybudování systému Galileo, nechala si zpracovat studii dokumentující přínosy ze zavedení a provozování Galilea. Hodnoceny byly pouze přínosy v oblasti dopravy. Výsledkem hodnocení bylo, že EU se prostředky vložené do vybudování Galilea vrátí téměř 5 x (u dopravní infrastruktura se koeficient návratnosti pohybuje obvykle okolo 2) a navíc tento systém vygeneruje v Evropě v příštích letech 150.000 nových pracovních míst. A že bude základní služba systému Galileo dostupná opět bezplatně snad ani není třeba uvádět.

Jinými slovy tyto příklady ukazují, že volný a rovný přístup ke geodatům pro všechny může výrazně stimulovat jejich využití a rozvinout tak zcela nový segment podnikání, který je navíc velice perspektivní: celá řada aplikací bude směřovat do oblastí, kde je dnes trh zcela nenasycený. Za mnohé alespoň dva příklady: dopravu všeho druhu a volnočasové aktivity obyvatelstva.
Dále byl zmíněn ještě jeden aspekt nakládání s geodaty: ať už jsou opatření jakákoli, drtivá většina dat stejně mezi lidmi (v tom nejširším významu slova) obíhá a lidé je používají, byť i neoficiálně, uvnitř různých organizací nebo i soukromě. Je to stav, který se asi stěží dá vyřešit jinak, než legalizací volného užívání alespoň základních geodat.

Zapsali: J.Hojdar, P.Rapant - ověřeno

Záznam z interview konaného v rámci přípravy studie Podmínky poskytování a využívání geodat a geoinformací veřejné správy ČR
s pracovníky Institutu městské informatiky hl.m.Prahy

Za IMIP: Jan Bareš, 1.náměstek ředitele, JanB@imip.mepnet.cz , 236 005 055
Za zpracovatele studie: Josef Hojdar, Sdružení TERIS a Česká asociace pro geoinformace, hojdar@mistral.cz, 777 591 378
Datum a místo jednání: 14.9.2003, IMIP

1	Postavení instituce v tocích dat a informací; využívaná, získávaná a poskytovaná data a informace
Institut městské informatiky hl.m.Prahy IMIP je pořizovatelem a správcem řady digitálních mapových podkladů a s nimi spojených datových souborů. jedná se zejména o Jednotnou digitální mapu Prahy JDMP, soubory tzv. referenčních map a ortofotomapy. Tato mapová díla či jejich části a související datové soubory poskytuje řadě orgánů a organizací hl.m.Prahy, stejně jako dalším subjektům.
Pro zabezpečení vedených mapových děl IMIP zadává pořízení řady dat pro tyto své potřeby. Do uvedených děl jsou začleňována i data jiných správců (např. autorizovaná data správců technického vybavení).

2	Podmínky spojené s využíváním dat a informací; stav, názory, souvislosti
Veškerá vedená data jsou přístupná všem subjektům včetně občanů. Poskytování dat se děje výhradně na základě veřejně známých podmínek včetně cenových. Ty jsou dány usnesením Rady hl.m.Prahy a jsou formou ceníku zveřejněny na webových stránkách IMIP. Tamtéž jsou zveřejněny i návrhy smluv. Stanovení podmínek a cen Radou hl.m.Prahy je vedeno skutečností, že IMIP jako příspěvková organizace hl.m.Prahy je financován z prostředků hl.m.města, a to tedy rozhoduje o podmínkách a příp. cenách.
Podstatné je, že uživatelé jsou rozděleni do třech kategorií, které tvoří:
- orgány nebo organizace hl.m.Prahy (městská správa). Těm jsou data poskytována zdarma. Příp. se může jednat i o data pro potřeby vysokých škol ke studentským pracím,
- ostatní orgány veřejné správy a spolupracující organizace - správci technického vybavení, které nejsou zřízeny hl.m.Prahou. Těm jsou data poskytována za paušální poplatek stanovený ceníkem,
- ostatní subjekty včetně občanské veřejnosti, pokud data využijí pro vlastní potřebu (včetně např. geodetických firem či projektových ústavů). Těm jsou data poskytována za ceny podle ceníku.
Ceny jsou pak odvozeny od skutečné hodnoty dat resp. nákladů na jejich pořízení a vedení. Přitom je zvážena možnost jejich reálného využití. Cena je pak stanovována kvalifikovaným odhadem tak, aby nebránila využívání dat jinými subjekty a přitom byly vložené náklady částečně uhrazeny. Sledovaným cílem je, aby cena byla pro uživatele "rozumná".
V případě komerčních organizací, které data dále nějakým způsobem zhodnocují a dále poskytují (prodávají) se posuzuje konkrétní účel a využití a volí se buď forma zvýšené ceny (např. trojnásobek), kdy jde o jednorázovou úhradu spojenou právem využití podle smlouvy, nebo se volí smlouvou stanovený podíl IMIP na případném zisku plynoucím z obchodní činnosti přebírající organizace.
Právo k datům, jejichž pořízení IMIP pro účely jím vedeným mapových děl a datových souborů zadává externím organizacím (např. GEODIS, a.s., zeměměřické firmy apod.), je zásadně právem IMIP. V jednotlivých případech pak může IMIP dohodou poskytnout pořizující organizaci i právo jiného využití. Jedná se však de facto o případ využití dat IMIP podle některého z výše uvedených ustanovení o poskytován dat.
Zejména při tvorbě a vedení JDMP jsou uzavírány smlouvy o spolupráci např. s organizacemi - správci technického vybavení, kdy je řešen celý komplex vzájemné spolupráce na tvorbě a vedení JDMP, která mj. zahrnuje i úroveň technické mapy města. V rámci takových smluv pak správci poskytují potřebná data pro JDMP, nemají však nárok na příp. příjmy z jejího "prodeje". Kompenzace pro správce je řešena poskytováním dalšího datového obsahu JDMP pro jejich potřeby. Obecně je pak reciprocita dohodnuta tak, že nedochází k platbám jedné, ani druhé strany.
Uvedený přístup je již ověřen dlouholetě se značným počtem případů poskytování a lze konstatovat, že se osvědčuje. Připravovaná novelizace ceníku se nedotýká uvedených principů.
V případech jiných měst vedoucích podobná mapová díla, zejména na úrovni technické mapy města nebo ortofotomapy, jsou podle znalostí IMIP, podmínky voleny podle místních podmínek, které se mohou odlišovat např. tím, že v městech existuje sdružení k tvorbě a vedení digitální technické mapy města, jehož je město členem, avšak mapové dílo a datové soubory nejsou vedeny jen jím výhradně, jako v případě hl.m.Prahy. Bylo doporučeno v tomto kontextu např. konzultovat situaci v městě Kladně.

Zapsal: J.Hojdar
Ověřil: J.Bareš, v.r.

Záznam z interview konaného v rámci přípravy studie Podmínky poskytování a využívání geodat a geoinformací veřejné správy ČR
s pracovníky Ministerstva financí

Za MF: Lubomír Krňávek, odb. informačních systémů a služeb,
Lubomír.Krnavek@mfcr.cz , 257 042 740, Zdeněk Jeřábek, odb. informačních systémů a služeb, Zdenek.Jerabek@mfcr.cz 
Za zpracovatele studie: Josef Hojdar, Sdružení TERIS a Česká asociace pro geoinformace, hojdar@mistral.cz, 777 591 378
Datum a místo jednání: 22.9.2003, MF

1	Postavení instituce v tocích dat a informací; využívaná, získávaná a poskytovaná data a informace

Ministerstvo financí (dále MF) pro svoji činnost a zejména činnost krajských finančních ředitelství potřebuje zejména geodata na úrovni dat katastru nemovitostí (zejména popisná data souborů SPI, data úrovně SGI podstatně méně - mj. nejsou celoplošně k dispozici). Data a informace KN jsou potřebná pro činnosti spojené se správou daně z nemovitostí a daně dědické, darovací a z převodu nemovitostí a výběru poplatků. Data na úrovni topografických map nejsou zásadním předmětem zájmu MF.
Z cca 90 – 95 % je však plně dostatečné pracovat s off-line převzatými daty souborů SPI KN. V ostatních případech je pak potřebné mít přístup k aktuálním datům - využívá se dálkový přístup (dále jen DP) k údajům katastru nemovitostí (tč. 10 pracovišť na MF). Představou resortu MF je v první etapě (do konce roku 2005) fungující DP na cca 40 uživatelských pracovištích, tj. vždy po dvou na krajské úrovni. Pro druhou etapu (od roku 2006 dále) je cílem resortu MF zřízení uživatelského pracoviště pro všechny finanční úřady na úrovni bývalých okresů, tj. cca 250 v rámci ČR. 

2	Podmínky spojené s využíváním dat a informací; stav, názory, souvislosti
Velkou překážkou efektivního využití dálkového přístupu do katastru nemovitostí pro širší okruh uživatelů je současná právní úprava katastrálního zákona, která nerozlišuje mezi uživateli ze státní správy a soukromého sektoru a stanovuje nepřiměřeně vysokou cenu za poskytované aktuální informace. Takto nastavené ekonomické parametry se stávají brzdou pro uživatele ze státní správy. Při mnoha příležitostech a na různých setkáních požadují zástupci resortu MF úpravu těchto podmínek, a to dvěma možnými způsoby: 
- na přechodné období do roku 2006 zavést výraznou diferenciaci cen pro státní správu a soukromý sektor, tj.zachovat cenu 50,- Kč pro soukromý sektor a cenu pro státní správu snížit na 10,- Kč s tím, že od roku 2006 bude DP poskytován státní správě zdarma,
- zachovat cenu 50,- Kč pro soukromý sektor a poskytovat vstup do DP státní správě zdarma při stanovení limitního počtu připojení jednotlivým resortům tak, aby nedošlo k přetížení sítě.
Jednání s ČÚZK o těchto možnostech jsou však zatím neúspěšná. 
MF shledává, že v současné praxi dálkového přístupu k ISKN (na rozdíl od poskytování datových souborů SPI) není naplňováno ustanovení zákona č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků, kdy §34, odst.3 stanoví, že "státní a jiné orgány a právnické osoby, které z úřední povinnosti anebo vzhledem k předmětu své činnosti vedou evidenci osob a jejich majetku, jsou povinny na výzvu správce daně sdělit údaje potřebné k vyměření a vymáhání daní, pokud zvláštní zákony nestanoví jinak" a vyhláška a praxe ČÚZK jsou s tímto ustanovením v rozporu. Právo na informace potřebné pro výkon správní činnosti v resortu MF vyplývá i ze zákona o oceňování majetku č. 151/1997 Sb. a zákona o některých opatřeních proti legalizaci výnosů z trestné činnosti č. 61/1996. O tom, které a jak aktuální informace z katastru nemovitostí resort MF potřebuje, by měl jako jejich klíčový uživatel rozhodovat sám. 
Samo MF jako správce a provozovatel takových informačních systémů jako ARES (administrativní registr ekonomických subjektů) či ARIS (automatizovaný rozpočtový IS) zpřístupňuje tyto registry v síti Internetu zdarma. Naplňuje tím mj. i zákon o svobodném přístupu k informacím a požadavky Evropské unie v případě registru ekonomických subjektů. MF je názoru, že praxe ČÚZK je mj. v rozporu i s tímto právním předpisem.
MF nesouhlasí s argumenty ČÚZK ve prospěch současného stavu (systém DP není zatím technicky připraven na výrazný nárůst počtu uživatelů, vysoká cena působí proti možnému zneužívání za strany zaměstnanců státní správy pro jiné než pracovní účely, systém je nákladný a část prostředků na jeho provoz se tak získává ve formě plateb). Považuje tato tvrzení za účelová a proti nim uvádí toto: systém DP se postupně zdokonaluje a tomuto trendu lze přizpůsobit zapojení uživatelů ze strany orgánů státní správy. Pro uživatele z různých resortů lze stanovit podmínky postupného nárůstu počtu připojení tak, aby nebyla funkčnost systému ohrožena, a to přidělováním přístupů do roku 2006 pouze pro pracoviště na ministerské a krajské úrovni v omezeném počtu. Možné zneužití pro soukromé účely lze ošetřit stanovením podmínek provozu a zavedením postihů v případě jejich nedodržení. Vybudování systému bylo hrazeno ze státního rozpočtu stejně tak, jako je hrazen jeho rutinní provoz. Pro uživatele ze státní správy by proto měl být DP bezplatný.
Formou plateb by naopak měl část nákladů uhradit soukromý sektor, pro který je DP součástí širšího okruhu ziskových činností a bývá zahrnut mezi nákladové položky a vyúčtován zadavateli zakázky. Na uživatele tak většinou nemá přímý finanční dopad.
Návrh novelizace prováděcí vyhlášky ČÚZK č. 162/2001 k poskytování údajů z katastru nemovitostí, který je v současnosti předkládán, neobsahuje v otázce plateb za DP žádnou změnu. Podle názoru MF by návrh novelizace vyhlášky měl počkat na výsledky studie a následná jednání.

Zapsal: J.Hojdar
Ověřili: L.Krňávek, v.r., Z.Jeřábek. v.r.

Záznam z interview konaného v rámci přípravy studie Podmínky
poskytování a využívání geodat a geoinformací veřejné správy ČR
s pracovníky Ministerstva financí

Za MF: Renata Vilhelmová, ředitelka odboru majetkoprávního,
Renata.Vilhelmova@mfcr.cz , 283 042 436 
Za zpracovatele studie: Josef Hojdar, Sdružení TERIS a Česká asociace pro geoinformace hojdar@chello.cz , 251 624 762
Datum a místo jednání: 24.11.2003, MF

V jednání byly diskutovány otázky týkající se pojetí dat a informací jako majetku, poskytování dat a informací organizačními složkami státu jak navenek tak mezi složkami v souvislosti se zákonem o majetku státu (č. 219/2000Sb., zákon o majetku České republiky a jejím vystupování v právních vztazích) a možnosti úpravy pravidel při zacházení s daty a informacemi motivované potřebami vzájemného poskytování mezi orgány nebo úřady veřejné správy a při poskytování navenek občanské a podnikatelské veřejnosti.
V diskusi bylo zejména konstatováno:
- stávající zákon o majetku v §13 uvádí i možnost, že stát nabývá majetku "na základě jiných skutečností stanovených zákonem". Je představitelné, že data a informace vzniklé jak při výkonu státní správy, tak na základě zvláštního pověření zákonem (např. v resortech ČÚZK nebo ČSÚ) by mohly představovat majetek (v tomto případě nehmotný - majetkové právo),
- základní podmínkou jakýchkoli úvah však je, že by musely být jednotky (celky) dat a informací představující samostatnou jednotku majetku především dobře určeny - vymezeny (jsou-li věcně vymezitelné). To zřejmě nějakou samostatnou normou. Dále pak by pravděpodobně muselo být zváženo proč se tak činí a tím i dáno, které jednotky dat a informací se jako majetek vymezují. Je představitelné, že toto může mít smysl, jedná-li se o data a informace (jejich celky), které se poskytují např. organizační složkou státu nebo subjektem územní samosprávy navenek (ať již v rámci veřejné správy samé nebo subjektům občanské či podnikatelské veřejnosti),
- sám zákon o majetku státu neurčuje, zda majetek typu dat a informací má či nemá, může či nemůže být poskytován zdarma či za úplatu. Pro případné zcizování nestátním subjektům by se proto uplatnily obecné podmínky tohoto zákona. Ve vztazích mezi organizačními složkami státu by se použila především pravidla prováděcí vyhlášky č. 62/2001 Sb. Mezi organizačními složkami platí obecný princip, že se převod děje zápisem, podmínky se stanoví dohodou, úplata je možná. Nemělo by však z důvodu nedohodnutí se o ceně docházet k tomu, že majetek potřebný pro jinou složku, který může být poskytnut, poskytnut nebyl z důvodu, že je za něj požadována cena, při níž k dohodě nedojde,
- problematika poskytování dat a informací a pojetí dat a in formací jako evidovaného majetku obecně představuje fundamentální věcný i právní problém, který by vyžadoval samostatné odborné posouzení než by došlo k prvním úpravám,
- formulace a vymezení zájmu státu na takových či jiných podmínkách spojených s poskytováním a využívání dat a informací vzniklých v orgánech či úřadech veřejné správy při jejich činnosti je samostatným problémových okruhem jiné věcné podstaty (informatika ve veřejné správě) a jako taková by měly být i řešena,
- tato problematika není omezena jen na okruh organizačních složek státu ve smyslu zákona o majetku státu, ale je problematikou celé veřejné správy včetně územní samosprávy. I souvislosti s problematikou majetku, jeho evidence, oceňování atp. nemohou být omezeny jen na organizační složky státu, a tedy ani být řešitelné v rámci obecného zákona o majetku státu (i když jistě jsou možné některé úpravy v rámci prováděcí vyhlášky pro dosažení zpřesnění režimu vztahů organizačních složek státu, ovšem ve vazbě a jako důsledek případné samostatné právní úpravy ve sledované oblasti).

Zapsal: J.Hojdar
Ověřila: R.Vilhelmová, v.r.

Záznam z interview konaného v rámci přípravy studie Podmínky poskytování a využívání geodat a geoinformací veřejné správy ČR
s pracovníky Magistrátu hl.m. Prahy

Za MHMP: Zdeněk Jánský, ved. odd. datových služeb, odb. informatiky, Zdenek.Jansky@cityofprague.cz , 236 002 364
Za zpracovatele studie: Josef Hojdar, Sdružení TERIS a Česká asociace pro geoinformace, hojdar@mistral.cz, 777 591 378
Datum a místo jednání: 25.9.2003, MHMP

1	Postavení instituce v tocích dat a informací; využívaná, získávaná a poskytovaná data a informace
Magistrát hl.m. rahy (MHMP) je pořizovatelem vybraných celoměstských datových souborů a uživatelem řady externích datových souborů, které využívá v rámci IS hl.m.Prahy. Odbor informatiky pak přímo spravuje např. datové soubory Základní územní identifikace (ZUZI) nebo IS o životním prostředí.
Další rozsáhlejší datové soubory jsou spravovány např. sekcí útvar rozvoje města a jednotlivými odbory MHMP.
Odbor informatiky MHMP metodicky řídí činnost Institutu městské informatiky hl.m. Prahy (IMIP), samostatné příspěvkové organizace hl.m. Prahy

2	Podmínky spojené s využíváním dat a informací; stav, názory, souvislosti
Podmínky poskytování dat spravovaných odborem informatiky jsou stanoveny společně s podmínkami poskytování dat spravovaných IMIP - usnesení Rady hl.m.Prahy a jím schválený ceník (dáno k dispozici cestou IMIP, přístupný na webových stránkách IMIP). Data pak poskytuje odbor informatiky přímo pro potřeby orgánů a organizací městské správy v hl.m.Praze, občanské veřejnosti, komerčním firmám a dalším uživatelům pak data poskytuje IMIP.
Odbor informatiky jako spoluautor výše uvedených podmínek poskytování plně sdílí i názory k tomu diskutované v rámci interview s IMIP.
V některých případech významného poskytování dat (iniciovaného zájmem externích pracovišť jako byl ČSÚ, MPSV, Pražské služby, a.s. apod.) jsou pak podmínky (mj. převážně bezplatné poskytnutí) stanoveny ad hoc usnesením Rady zastupitelstva hl.m.Prahy pro každý jednotlivý případ.
Pro data, která vznikají na základě zadávání různých projektů odbory MHMP, je platný "Provozní řád Informačního systému Magistrátu hl.m.Prahy" (bude dán k dispozici), který ukládá jejich zadavateli povinnost dohodnout s odborem informatiky MHMP způsob archivace těchto dat a možnosti a podmínky jejich dalšího využití.
Celková regulace poskytování dat spravovaných dalšími odbory a pracovišti (např. vznikajícími při správních a podobných činnostech) zatím neexistuje. Neexistuje zatím ani přehled všech existujících datových souborů. Odbor informatiky zamýšlí v tomto směru vyvinout vlastní iniciativu (pravděpodobně v rámci inovace Provozního řádu IS hl.m.Prahy). 

Zapsal: J.Hojdar
Ověřil: J.Jánský, v.r.

Záznam z interview konaného v rámci přípravy studie Podmínky poskytování a využívání geodat a geoinformací veřejné správy ČR
s pracovníky Ministerstva informatiky

Za MI: Vladimír Weis, odbor normotvorby, vladimír.weis@micr.cz , 221 008 474, Zbyněk Havelda, ved. odd. společných a průřezových projektů, zbynek.havelda@micr.cz , 221 008 252, Josef Hruška, odbor koncepcí, koordinátor IDA, josef.hruska@micr.cz , 221 008 272
Za zpracovatele studie: Josef Hojdar, Sdružení TERIS a Česká asociace pro geoinformace, hojdar@mistral.cz, 777 591 378
Datum a místo jednání: 8.7.2003, Ministerstvo informatiky

1	Postavení instituce v tocích dat a informací; využívaná, získávaná a poskytovaná data a informace
Ministerstvo informatiky přímo s daty a informacemi nepracuje. Je orgánem státní správy, který působí v oblasti informatiky v rámci svých kompetencí daných zejména "kompetenčním zákonem", zákonem o informačních systémech veřejné správy a zákonem o elektronickém podpisu. S problematikou úzce souvisí i zákon o svobodném přístupu k informacím.

2	Podmínky spojené s využíváním dat a informací; stav, názory, souvislosti
Problematika podmínek spojených s využíváním dat a informací je bezprostředně spojena s problematikou registrů veřejné správy a zejména tzv. základních registrů. Záměr zákonné úpravy z roku 2002 počítal s bezúplatným poskytováním dat základních registrů, pokud by speciálním zákonem nebylo určeno jinak (příklad zákona o katastru nemovitostí). Připravované návrhy zákonných úprav jsou v období transformace do věcného záměru zákona o výměně dat ve veřejné správě. Návrh věcného záměru nově koncipovaného zákona by měl být připraven na podzim 2003 a předložen k projednání ve vládě do konce roku. K tomu je ustavena i meziresortní komise zástupců orgánů veřejné správy. Konkrétní podoba a míra propojení s pracemi na předmětné studii bude pracovníky MI zvážena. (Pozn.: v jednání na úrovni ministra informatiky Mlynáře a předsedy České asociace pro geoinformace CAGI dne 17.7.2003 byla dohodnuta účast zástupců CAGI v této komisi právě ve vazbě na předmětnou studii a obecnou působnost a odborné zázemí CAGI).
MI je za ČR zapojeno v pracovní skupině na úrovni Evropské rady, která připravuje návrh evropské direktivy ke znovuvyužití a komerčnímu využití dat a dalších dokumentů veřejného sektoru (European Directive for reuse and commercial exploitation of public sector documents). Tato problematika bude dále společně sledována a diskutována, MI poskytne podklady, které má k dispozici, k nahlédnutí. Byla konstatována zásadní souvislost připravované direktivy jak se zpracovávanou studií, tak s výše zmíněnými pracemi na návrhu zákonné úpravy výměny dat v rámci veřejné správy ČR. Byla konstatována potřeba oficiálního překladu návrhu direktivy nejlépe po dohodě MI a CAGI. (Pozn.: na výše zmíněném jednání MI a CAGI byla dohodnuta spolupráce i v této oblasti. Za MI byl jako kontaktní osoba doporučen řed. legislativního odboru Mgr. Plíšek.)
MI upozornilo i na souvislosti s evropským projektem IDA (Interchange of Data between Administrations), ve kterém je MI dlouhodobě zapojeno. Bylo upozorněno i na možnost navrhovat některé projekty k zařazení do IDA a získat pro ně i případné financování. MI poskytne pro potřeby studie potřebné podklady. Jinak informace k IDA na http://www.europa.eu.int/ispo/ida .
Dále byla podána informace o evropském projektu INSPIRE (Infrastructures for Spatial Data Information in Europe) jak o věcné stránce projektu v oblasti zpřístupňování geodat a geoinformací, tak o angažovanosti CAGI v přípravných pracích. MI má zájem o trvalý kontakt v této oblasti a informovanost o projektu. (Pozn.: na výše zmíněném jednání MI a CAGI byla dohodnuta úzká součinnost a aktivity CAGI uvítány. Po dohodě bude CAGI zastupovat i zájmy MI. veškeré informace pro MI jsou tedy plně k dispozici).
V diskusi byla konstatována i souvislost podmínek dostupnosti geodat a geoinformací s případnou autorskoprávní a související ochranou (kartografická díla, databáze).

Závěrem bylo dohodnuto pokračování ve vzájemných kontaktech tak, jak budou vznikat nové skutečnosti na jedné nebo druhé straně.

Zapsal: J.Hojdar
Ověřil: V.Weis, v.r.

Záznam z interview konaného v rámci přípravy studie Podmínky poskytování a využívání geodat a geoinformací veřejné správy ČR
s pracovníky Ministerstva informatiky

Za MI: Martin Plíšek, ředitel legislativně právního odboru, martin.plisek@micr.cz , 221 008 214
Za zpracovatele studie: Josef Hojdar, Sdružení TERIS a Česká asociace pro geoinformace, hojdar@mistral.cz, 777 591 378
Datum a místo jednání: 3.9.2003, Ministerstvo informatiky

Jednání proběhlo na doporučení z jednání ministra informatiky Mlynáře a předsedy České asociace pro geoinformace CAGI dne 17.7.2003 a v návaznosti na předchozí jednání ke studii ze dne 8.7.2003 k problematice připravovaného věcného záměru nově koncipovaného zákona o výměně dat ve veřejné správě, kde mj. byla též diskutována problematika navrhované evropské směrnice ke znovuvyužití a komerčnímu využití dat a dalších dokumentů veřejného sektoru (European Directive for reuse and commercial exploitation of public sector documents) - viz samostatný záznam.

V jednání bylo zejména konstatováno:
- výše uvedená evropská směrnice bude pro ČR závazná a bude nezbytné ji implementovat v českém právním řádu,
- zohlednění navrhované směrnice je možné a zdá se jako nejvíce věcně odpovídající v připravovaném výše zmíněném zákonu o výměně dat ve veřejné správě. Vychází se i z toho, že lze předpokládat souběžné časové projednávání,
- i v případě, že by zákon o výměně dat ve veřejné správě byl projednáván v určitém časovém předstihu je možné principy směrnice uplatnit. V takovém případě by pak bylo možné konstatovat, že směrnice je již v českém právním řádu uplatněna.
Za MI zajišťuje kontakt a spolupráci ve věci předmětné směrnice mezinárodní odbor. K získání informací o probíhajících jednáních a příp. náhledu do dostupných materiálů bylo doporučeno kontaktovat řed. tohoto odboru Ing. Prokšíka.
Dále byla poskytnuta informace o současných legislativních iniciativách poslance Kužílka spojených se zákonem o svobodném přístupu k informacím (viz též server "ostošest") a bylo doporučeno jej též kontaktovat.

Zapsal: J.Hojdar
Ověřil: M.Plíšek, v.r.

Záznam z interview konaného v rámci přípravy studie Podmínky poskytování a využívání geodat a geoinformací veřejné správy ČR
s pracovníky Ministerstva informatiky

Za MI: Markéta Morská, odbor koncepcí a mezinárodní spolupráce, marketa.morska@micr.cz , 221 008 365, Vladimír Weis, odbor normotvorby, vladimír.weis@micr.cz , 221 008 474, Josef Hruška, odbor koncepcí, koordinátor IDA, josef.hruska@micr.cz , 221 008 272
Za zpracovatele studie: Josef Hojdar, Sdružení TERIS a Česká asociace pro geoinformace, hojdar@mistral.cz, 777 591 378
Datum a místo jednání: 28.10.2003, Ministerstvo informatiky

Jednání proběhlo v návaznosti na předchozí jednání s pracovníky MI ČR ke studii ze dne 8.7.2003 (V. Weis, Z.Havelda. J. Hruška) a 3.9.2003 (M. Plíšek) - viz samostatné záznamy. Jednání se týkalo návrhu evropské směrnice ke znovuvyužití dokumentů veřejného sektoru (European Directive for re-use of public sector documents - současný název direktivy). MI ČR je o průběhu projednávání informováno a má k dispozici i aktuální podklady a informace.

V jednání bylo zejména konstatováno:
- návrh směrnice z května 2003 po první fázi projednávání ve výborech Evropského parlamentu, je na MI k dispozici, není však v současnosti veřejně přístupný a nemůže být poskytnut v plném znění ani pro práce na studii. Ze strany MI však bylo konstatováno, že se v zásadních věcech podstatně neliší od vstupního návrhu z roku 2002, který je veřejně přístupný. Došlo k některým formulačním zpřesněním, která podrobněji zdůvodňují cíle směrnice a zpřesňují zejména části věnované komerčnímu využití,
- projednávání ve výborech Evropského parlamentu bylo uzavřeno a bylo dosaženo konsensu ve všech diskutovaných podrobnostech. Dosažená shoda je formulována v posledních změnách ze září 2003 vůči znění návrhu z května tr. I tyto změny jsou na MI k dispozici, ale taktéž nemohou být zpřístupněny. Ani tyto poslední změny však nemění smysl a obsah směrnice, ale dále zpřesňují znění některých částí,
- závěrečné projednání a schválení směrnice (je předkládána po jednáních jako bezrozporná) se předpokládá 20.11.2003. Poté bude oficiálně podepsána a předpokládá se její publikace ve věstníku EU (EU Official Journal) cca v lednu 2004. Poté bude veřejně dostupná.
Po diskusi bylo konstatováno, že pro praktické potřeby studie je možné využít znění z roku 2002. Případné lokální změny pak mohou být zváženy při přijímání následných opatření v rámci ČR, pokud studie některé přístupy v návaznosti na navrhovanou směrnici bude doporučovat.
Zapsal: J.Hojdar
Ověřila: M.Morská, v.r.

Záznam z interview konaného v rámci přípravy studie Podmínky poskytování a využívání geodat a geoinformací veřejné správy ČR
s pracovníky Ministerstva pro místní rozvoj

Za MMR: Jiří May, odbor územního plánování, mayjir@mmr.cz , 224 862 245
Za zpracovatele studie: Josef Hojdar, Sdružení TERIS a Česká asociace pro geoinformace, hojdar@mistral.cz, 777 591 378
Datum a místo jednání: 28.8.2003, Ministerstvo pro místní rozvoj

1	Postavení instituce v tocích dat a informací; využívaná, získávaná a poskytovaná data a informace
Ministerstvo pro místní rozvoj je samo pořizovatelem digitálních územně technických podkladů ČR v úrovni měřítka 1:400 000. S těmito daty ani s jinými geodaty však MMR přímo nepracuje (ve smyslu provádění počítačových  operací); slouží mu pro  sledování vývoje a vyhodnocování stavu a možností rozvoje území.
Jako orgán územního plánování však MMR ovlivňuje pomocí legislativních opatření (stavební zákon, tč. v přípravě dokončeného návrhu pro meziresortní připomínkové řízení - návrh dán pro potřeby prací k dispozici) procesy územního plánování, kde se v podstatné míře pracuje s daty a informacemi (tzv. územně technické resp. územně plánovací podklady a územně plánovací dokumentace v současném znění stavebního zákona), územně analytické podklady (ÚAP) a územně plánovací dokumentace (ÚPD) ve znění návrhu nového stavebního zákona (dále jen návrh SZ). ÚAP pak mají sloužit k vyhodnocení stavu území, možností a podmínek jeho změn, k pořízení a aktualizaci politiky územního rozvoje, územně plánovací dokumentace, její aktualizace nebo změn a pro rozhodování v území.
Vzhledem k pokročilému stadiu přípravy nového stavebního zákona byl předmětem a podkladem interview text jeho návrhu.
ÚAP mají připravovat, vytvářet a vést orgány územního plánování, a to krajské úřady a obecní úřady obcí s rozšířenou působností. Že se v ÚAP bude jednat o geodata, vyplývá pouze z ustanovení návrhu SZ, podle kterého je má jejich pořizovatel zveřejňovat v rozsahu umožňujícím dálkový přístup. ÚAP vznikají na základě externích zdrojů informací a dat, tzv. údajů o území (zdrojovými místy jsou jak orgány veřejného sektoru, tak subjekty soukromého sektoru - vlastníci veřejné infrastruktury).
ÚPD pořizují orgány územního plánování, kterými jsou pověřené orgány obcí, krajů a Ministerstvo obrany, MMR pořizuje pak politiku územního rozvoje. I v případě ÚPD a politiky územního rozvoje se v podstatné míře jedná o geodata (zejména tzv. výkresy, které jsou součástí ÚPD a s nimi spojená data).
K pracím na studii byla poskytnuta řada dalších podkladů, které shrnují potřeby údajů pro činnosti územního plánování.

2	Podmínky spojené s využíváním dat a informací; stav, názory, souvislosti
Návrh SZ nestanovuje digitální formu ÚAP, ÚPD ani jiných výstupů územního plánování explicitně. Základními přístupy návrhu SZ k regulaci dostupnosti údajů (což implicitně zahrnuje i geodata) pro potřeby orgánů územního plánování zpracovávajících ÚAP (tj. povinnosti zdrojových míst) jsou podle návrhu SZ:
-	povinnost zdrojového místa ("povinným subjektem" jsou orgány veřejné správy, jím zřízené organizace nebo vlastníci veřejné infrastruktury) poskytnout potřebné údaje, a to bezplatně (v případě privátního vlastníka infrastruktury nanejvýše za náklady spojené s poskytnutím údajů),
-	právo stavebních úřadů a zdrojového místa (povinného subjektu) obdržet příslušné ÚAP, které byly zpracovány i na základě jím poskytnutých dat, a to zdarma (v případě vlastníka infrastruktury pak za cenu spojenou s poskytnutím údajů).
Možnost poskytnutí dat ÚAP ostatním subjektům, ať již v rámci veřejné správy či mimo ni, není v návrhu SZ nijak ošetřena.
Stejně tak není explicitně ošetřeno poskytování ÚPD, která slouží a je přístupná orgánům územního plánování a obcím, jiným subjektům.
Explicitně je pak stanoveno zveřejňování podkladů a informací způsobem umožňujícím dálkový přístup, a to:
- územně analytických podkladů ÚAP,
- evidence tzv. územně plánovacích činností, kam spadá i informace o ÚPD (metainformace),
- z ÚPD pak jen zásady územního rozvoje (krajský úřad),
- politiku územního rozvoje (MMR).

Zapsal: J.Hojdar
Ověřil: J.May, v.r.

Záznam z interview konaného v rámci přípravy studie Podmínky
poskytování a využívání geodat a geoinformací veřejné správy ČR
s pracovníky resortu Ministerstva práce a sociálních věcí

Za MPSV: Karel Lux, odbor informatiky, ved. odd. koncepcí, 221 922 436, luxk@mpsv.cz , Petr Kříha, OKsystem, s.r.o., 244 021 181, kriha@oksystem.cz  
Za zpracovatele studie: Josef Hojdar, Sdružení TERIS a Česká asociace pro geoinformace, hojdar@mistral.cz, 777 591 378
Datum a místo jednání: 9.10.2003, OKsystem, s.r.o.

1	Postavení instituce v tocích dat a informací; využívaná, získávaná a poskytovaná data a informace
Ministerstvo práce a sociálních věcí (MPSV) vede registr územní identifikace do úrovně adres objektů - budov (ÚIR-ADR). Zatím jsou jeho prvky identifikovány nepřímo (názvy, kódy), počítá se s doplněním souřadnicové lokalizace např. na úrovní adresních míst (adres). I když ÚIR-ADR je veden pro potřeby informačních systémů resortu MPSV, představuje v současnosti ÚIR-ADR významný integrační a referenční registr i v oblasti geodat a geoinformací a je využíván širokým okruhem uživatelů jak z oblasti veřejné správy, tak mimo ni.

2	Podmínky spojené s využíváním dat a informací; stav, názory, souvislosti
Data ÚIR-ADR jsou poskytována komukoli bez omezení a zdarma. Jediným omezením je, že komerční subjekty nemohou data ÚIR-ADR šířit dále za úplatu. Mohou je však poskytovat dále např. jako součást svého produktu (dat, softwaru apod.), do jehož ceny není zakalkulována cena dat ÚIR-ADR.
ÚIR-ADR je distribuován na CD a je dostupný na webových stránkách MPSV.
Uvedené podmínky úplného a bezplatného zpřístupnění vedou k širokému využívání, během něhož se mohou zjistit chyby a neúplnost datového fondu ÚIR-ADR. Zpětné sdělení, pro které jsou součástí distribuovaného či jinak dostupného ÚIR-ADR potřebné softwarové nástroje a služby, umožňuje trvalou kontrolu a odstraňování nedostatků datového fondu ÚIR-ADR.
MPSV je názoru, že i jiné datové fondy veřejné správy, které byly pořízeny v rámci činnosti odpovídajících orgánů veřejné správy  a byly financovány z prostředků na tyto činnosti určených, by měly být zpřístupňovány za obdobných podmínek. 

Zapsal: J.Hojdar
Ověřil: K.Lux, v.r.

Záznam z interview konaného v rámci přípravy studie Podmínky
poskytování a využívání geodat a geoinformací veřejné správy ČR
s pracovníky Ministerstva vnitra

Za MV: Tomáš Holenda, ředitel odboru informatizace veřejné správy, tholenda@mvcr.cz , 974 886 636, Pavel Bureš, zástupce ředitele odboru informatizace veřejné správy, pověřený řízením koncepčního oddělení, pbures@mvcr.cz , 974 886 653
Za zpracovatele studie: Josef Hojdar, Sdružení TERIS a Česká asociace pro geoinformace, hojdar@mistral.cz, 777 591 378
Datum a místo jednání: 10.9.2003, Ministerstvo vnitra

1	Postavení instituce v tocích dat a informací; využívaná, získávaná a poskytovaná data a informace
Ministerstvo vnitra podporuje a koordinuje rozvoj informatizace v územní veřejné správě, a to především na úrovni krajů a jejich prostřednictvím v obcích s rozšířenou působností. Samo pak vede Centrální evidenci obyvatel a je gestorem celého celostátního systému evidence obyvatel, jehož komponenty jsou provozovány též na úrovni obcí a krajů (agenda občanství). Součástí systému je podle zákonných kompetencí Ministerstva vnitra také evidence občanských průkazů a cestovních dokladů, na základě meziresortní smlouvy je Ministerstvo vnitra pro Ministerstvo dopravy také provozovatelem informačního systému dopravně správních evidencí (řidičské průkazy a technické průkazy, evidence vozidel a řidičů), které čerpají některá data z evidence obyvatel.
S problematikou geodat a geoinformací Ministerstvo vnitra metodicky pracovalo již na okresních úřadech, nyní bylo přímým zadavatelem tzv. základní informatizace krajského úřadu, kde GIS tvoří významnou část dodávky. Pro potřebu sjednocení přístupů jednotlivých krajů k problematice geodat a geoinformací Ministerstvo vnitra zadalo v roce 2002 tzv. „Základní studii GIS“, která již byla dokončena a předána, po dokončení oponentur a vyjasnění některých otázek s řešitelem bude k dispozici na Internetu. Problematice GIS se věnuje také studie proveditelnosti komplexní informatizace kraje, která bude nyní aktualizována.
Bylo doporučeno kontaktovat ve věci geoinformací též Generální ředitelství Hasičského záchranného sboru, který geodata a geoinformace ve značné míře potřebuje a využívá. Bylo poskytnuto doporučení a spojení na jeho pracovníky.
Pro předmětnou studii jsou mimořádně významné skutečnosti a zkušenosti, které MV získalo při ukončení činnosti okresních úřadů a převodu datových fondů, softwaru a hardwaru na obce, kraje nebo na Úřad pro zastupování státu ve věcech majetkových R.
Významnými skutečnostmi je zejména:
-	v rámci akce se ve spolupráci s Ministerstvem financí (řed. majetkoprávního odb. JUDr. Renata Vilhelmová) objasnilo, že data mají charakter "ocenitelného práva" (viz též zákon o majetku státu),
-	cenu práva stanovuje pořizovatel dat (držitel práva),
-	z toho pak plyne, že jejich předání dalším subjektům má buď charakter "postoupení práva" (trvalé přenechání, obdoba darování či úplatného prodeje věci) nebo "poskytnutí práva" (obdoba zapůjčení věci na omezenou dobu, opět lze realizovat zdarma či za úplatu). Takové nakládání je ale možné pouze za předpokladu předchozího souhlasu autora, pokud jsou data chráněna autorským zákonem,
-	postoupení práva nebo poskytnutí práva jsou pak formálně řešeny příslušnou smlouvou (o postoupení, o poskytnutí),
-	data tedy představují neinvestiční či investiční nehmotný majetek (podle výše pořizovací ceny, například ortofotomapa v ceně nad 60 tis Kč je investicí) a jako takový musí být evidována a podléhají inventarizaci,
-	k tomu přistupuje okolnost, že i data (datové báze, datové sady) mohou být autorsky chráněna, pokud splňují podmínky podle autorského zákona (mnohá data ve veřejné správě vznikají jako tzv. zaměstnanecká díla a právo k nim má organizace, nikoli jednotlivec),
V rámci uvedené akce a po konzultaci s Ministerstvem financí jsou k převodu dat z okresních úřadů používány typové smlouvy, které byly dány k dispozici pro potřeby studie.
V diskusi bylo též upozorněno na skutečnosti mající vztah k aktuálnosti a kvalitě dat veřejné správy na příkladě dat Evidence obyvatel. Typicky negativním případem je nemožnost, aby chyby a neúplná data opravil resp. doplňoval jiný subjekt (i když je též orgánem veřejné správy - např. pracoviště státní sociální podpory) než subjekt odpovědný za prvotní vložení dat, v tomto případě obec. Zábranou jsou existující právní předpisy - nedostatek kvalifikace ve smyslu těchto předpisů (potřeba zkoušek zvláštní odborné způsobilosti pracovníků obcí, zajišťujících styk s evidencí) V podobných případech se pak data veřejné správy zbytečně znehodnocují, nejsou dostatečně kvalitní (aktuální) a nemusí splnit očekávané potřeby dalších uživatelů.

2	Podmínky spojené s využíváním dat a informací; stav, názory, souvislosti
K podmínkám, za kterých by data veřejné správy mohla či měla být poskytována, byly zástupci MV zastávány zejména následující názory:
- data a informace veřejné správy by měla být přístupná bez omezení (samozřejmá jsou omezení ze zákona např. v případě osobních údajů nebo utajovaných skutečností), a to komukoli (občanská i podnikatelská veřejnost). Argumentem je, že jsou pořízena z veřejných rozpočtů (prostředků),
- to platí nejen pro data orgánů a úřadů státní správy, ale i subjektů samosprávy (kraje, obce), neboť i ty jsou financovány z veřejných prostředků. Případné oddělování územní samosprávy od státní správy není oprávněné a mj. orgány územní samosprávy vždy samy vykonávají i činnosti státní správy (v přenesené působnosti), které jsou ve vnitřní činnosti a informační podpoře informačním systémem úřadu prakticky neoddělitelné,
- podmínky, za nichž jsou data poskytována, by měly být předem veřejně známy, tj. měla by být sledována transparentnost takových podmínek (v této věci nyní Ministerstvo vnitra zadalo studii analýzy datových zdrojů ústředních orgánů po zrušení okresních úřadů),
- podmínky by měly být v případě shodných dat shodné pro veškeré subjekty, rozdílnost by neoprávněně zvýhodňovala některé z nich,
- mezi subjekty veřejné správy by data měla být poskytována bezplatně, nelze ale pominout určitou režijní či jinou cenu jako tzv. regulátor spotřeby (omezení zbytečných dotazů)
- mimo veřejnou správu a zcela jistě v případě komerčních subjektů by měla být data poskytována vždy za úplatu (avšak rozumnou, minimálně však ve výši nákladů spojených s výdejem dat, takovou, která omezí de facto nepotřebné a neoprávněné žádosti - aspekt regulace). Cena však nesmí bránit využití dat v potřebných a oprávněných případech.
V této souvislosti bylo i konstatováno, že jinou kategorií a problémovým okruhem je předávání dat (ve smyslu datových fondů - k tomu viz výše) a jiným je zpřístupňování informací typicky v prostředí Internetu. Takové informace by měly být obecně zpřístupňovány bezplatně.
Na základě praktických zkušeností bylo konstatováno, že zejména kraje a obce jsou obecně nepřipraveny, mnohdy si ani neuvědomují, že i o jejich data je a bude zájem jiných subjektů. Skutečností je (až na výjimky) jejich nepřipravenost na podobné situace a požadavky a nejasnost a neznalost jak postupovat, jaký charakter data mají, jaké typy smluvních vztahů použít a jak stanovit nebo nestanovit cenu.
V diskusi byl posouzen i vztah zákona o svobodném přístupu k informacím k problematice poskytování dat VS. Bylo konstatováno, že zákon se týká jen jednorázově poskytovaných informací (ať již zákonem daných nebo na vyžádání - dotaz), ne poskytování celých datových souborů, zvláště ne v pravidelné periodě. 
Dále byl v diskusi posouzen i aspekt možné nedovolené (nekalé) hospodářské soutěže, pokud orgán veřejné správy zpracovává data jinak též komerčně obdobně zpracovatelná, přičemž je ke zpracování komerčnímu subjektu neposkytne. Takové skutečnosti by nastávat neměly, ale řešení navrženo není a v této otázce by bylo nutno pokračovat v širší diskusi.
Bylo konstatováno, že je však velmi složité, jak vůbec podchytit náklady spojené s pořízením, vedením a distribucí dat tak, aby byly úplné a průkazné pro stanovení cen za poskytnutí dat. Stejně tak je složité stanovení "rozumné" ceny, která omezuje neoprávněné žádosti, ale nebrání širokému využívání. V tomto kontextu byly diskutovány i možnosti samostatných organizačních celků až subjektů ve veřejné správě, které by např. některé technické služby spojené s vedením a distribucí dat zajišťovaly. Takové formy nemají v ČR zatím precedens. 
V diskusi byly posouzeny i některé principy navrhované Evropské směrnice pro znovuvyužití a komerční využití dat veřejné správy. byla konstatována převážná shoda návrhu s pohledem pracoviště (viz výše). Návrh direktivy však není dosud přístupný v českém překladu. MV přislíbilo překlad pořídit, což bude výhodou v jeho více autoritativním charakteru, než překlad soukromý.

Zapsal: J.Hojdar
Ověřili: T.Holenda, v.r., P.Bureš, v.r.

Záznam z interview konaného v rámci přípravy studie Podmínky poskytování a využívání geodat a geoinformací veřejné správy ČR
s představiteli Svazu měst a obcí

Za SMO: Tomáš Renčín, předseda Komise pro informační systémy měst a obcí při Svazu města a obcí, rencin@triada.cz , 284 001 284
Za zpracovatele studie: Josef Hojdar, Sdružení TERIS a Česká asociace pro geoinformace, hojdar@mistral.cz, 777 591 378
Datum a místo jednání: 4.9.2003, TRIADA. s.r.o.

1	Postavení instituce v tocích dat a informací; využívaná, získávaná a poskytovaná data a informace
Svaz měst a obcí (SMO) se jako zastřešující organizace zabývá řadou závažných okruhů podstatných pro rozvoj informačních systémů měst a obcí (ISMO) v rámci komise ISMO při SMO (KISMO) . Mezi ně patří i problematika dostupnosti dat a podmínek s tím spojených. KISMO a SMO vyvinuly např. v poslední době iniciativy a jednání k zlepšení dostupnosti dat z Informačního systému katastru nemovitostí a dat resortu ČÚZK všeobecně, protože ta tvoří významný a nenahraditelný zdroj. Obce a města a jejich IS jsou však závislé na celé řadě dalších datových zdrojů jiných orgánů veřejné správy.
Na druhé straně mohou data ISMO být užitečná či potřebná i pro jiné orgány veřejné správy či jiné uživatele i mimo veřejnou správu. Případy poskytování dat ze strany obcí a měst jsou (až na výjimky specializovaných datových fondů právě geodat v hl.m.Praze či jiných velkých městech vedoucích digitální technické mapy) spíše ojedinělé.

2	Podmínky spojené s využíváním dat a informací; stav, názory, souvislosti
V případě obcí a měst není pociťována odlišnost dat obecně a geodat speciálně. Ta i ona data jsou daty informačních systémů měst a obcí. Ty pak již dlouhodobě a v širokém rozsahu s geodaty pracují (v rámci částí často nazývaných geografický informační systém obce resp. města). Diskuse se proto týkala dat veřejné správy všeobecně.
Obce a města se setkávají při přebírání dat od jiných subjektů veřejné správy se značnými regionálními rozdíly, danými odlišným přístupem regionálně působících pracovišť ústřední státní správy i přístupem jejich konkrétních pracovníků.
Často jsou pro obce a města zejména finanční podmínky spojené s možným přebíráním dat neúnosně vysoké. V případě dat katastru nemovitostí pak např. jsou data digitální katastrální mapy dostupná stále za velmi malé části území. Obce a města pak jsou nuceny řešit své potřeby náhradními, třeba nedokonalými přístupy.
Po vzniku krajů a zahájení jejich činnosti se jeví jako perspektivní, aby řada datových a informačních potřeb obcí a měst na jedné straně a krajů na straně druhé byla pro jejich velkých faktický překryv sdílena, tj. zajišťována a vedena společně.
Nejsou shledávány věcné důvody pro případně jiné podmínky dostupnosti dat pro obce a města jako orgány územní samosprávy než pro orgány např. ústřední státní správy. Je zastáván názor, že jde vždy o orgány jediné veřejné správy ČR. V této souvislosti bylo také konstatováno, že lze velmi obtížné, pokud vůbec v rámci ISMO oddělovat práci s daty pro potřeby samosprávných činností a výkonu státní správy v přenesené působnosti. Je řada tlaků a podmínek, aby poskytnutá data byla používána výhradně pro určité agendy, a ne pro činnost obce jako celku. V tomto směru je komplikací a zábranou mnohdy nejasná legislativa nebo takové její formulace, které i takový výklad připouštějí. Existuje pak více právních názorů a výkladů.
V případě podmínek, za jakých obce a města poskytují resp. budou poskytovat svá data, je skutečností, že obce a města mají málo zkušeností a při hledání a stanovování podmínek nemají žádné vodítko. Postupují tedy zcela autonomně. Jakákoli pomoc by v tomto směru byla vítána.
Při dohodě o podmínkách užití a poskytnutí dat obcí a měst jiným subjektům jsou časté i reciproční smlouvy o vzájemném poskytnutí dat nebo služeb s daty spojenými, které kompenzují náklady a užití a poskytnutí je pak de facto bezplatné.

Bylo dohodnuto, že v rámci jednání komise KISMO (pravděpodobně 21.9.2003) bude zvážena ze strany komise i možnost detailnějšího jednání k některým aspektům podmínek spojených s poskytováním dat.

Zapsal: J.Hojdar
Ověřil: T.Renčín, v.r.

Záznam z interview konaného v rámci přípravy studie Podmínky poskytování a využívání geodat a geoinformací veřejné správy ČR
s pracovníky Vojenského geografického a hydrometeorologického 
úřadu

Za VGHÚ: Karel Brázdil, náčelník úřadu, karel.brazdil@vghur.army.cz , 973 257 610
Za zpracovatele studie: Josef Hojdar, Sdružení TERIS a Česká asociace pro geoinformace, hojdar@chello.cz , 251 624 762
Datum a místo jednání: 16.12.2003, VGHÚ Dobruška

1	Postavení instituce v tocích dat a informací; využívaná, získávaná a poskytovaná data a informace
Vojenský geografický a hydrometeorologický úřad (VGHÚ) zabezpečuje pro Armádu ČR vojenský informační systém o území a v rámci něho Vojenský geografický informační systém VGIS. Ty části datových bází VGIS, které nepodléhají utajení apod., poskytuje VGHÚ i pro užití mimo sféru AČR. Poskytované datové celky (v elektronické resp. digitální formě) a jejich části jsou zveřejněny včetně podmínek jejich využití a finančních podmínek stanovených VGHÚ resp. Geografickou službou AČR pro poskytnutí.

2	Podmínky spojené s využíváním dat a informací; stav, názory, souvislosti
Za bezproblémové a dlouhodobě fungující lze označit poskytování pro orgány státní správy, šířeji pak i územní samosprávy. Datové fondy VGHÚ jsou řádně vedeny jako majetek (ve smyslu zákona o majetku státu) a jsou oceněny (ve smyslu zákona o cenách). Poskytování dat je za úplatu, kde cena je řádně podložena: odvozena z ceny majetkové jako podíl s využitím počtu uživatelů. Základem ceny majetku a pak i ceny poskytovaných dat je výhradně cena pořizovací - investiční, ne náklady spojené s výdejem dat apod. Cena je průběžně vyhodnocována, podklady jsou součástí dokumentace a přístupné kontrolním orgánům. VGHÚ interpretuje zákon o majetku státu (a tedy poskytování organizačním složkám státu) tak že neumožňuje poskytování zdarma, neboť se nejedná o majetek "nepotřebný" (ve smyslu tohoto zákona).
V řadě případů je poskytování dat orgánům státní správy rozpočtového charakteru spojeno s "protislužbou" uživatele při aktualizaci dat pro potřeby VGIS nebo se VGHÚ s některými složkami podílí na společně zabezpečovaných akcích (např. v oblasti krizového řízení). V takových případech je i smluvně uplatňována reciprocita služeb a poskytnutých dat a data pak jsou poskytována v tomto kontextu "bezúplatně".
Zásady poskytování jsou definovány v "Pravidlech pro poskytování geografických informací mimo rozpočtové organizace MO". Pro veřejný sektor jsou data poskytována za úplatu ve smyslu zákona č. 219/2000 Sb. o majetku státu. Vzhledem k tomu, že VGHÚ hospodaří s majetkem státu, nepředpokládá zatím presentaci dat na veřejném internetu s výjimkou aplikací propagačního charakteru. Poskytování dat k užití se předpokládá úplatnými metodami. Data se chrání licenčními metodami.

Zapsal: J.Hojdar
Ověřil: K.Brázdil, v.r.

Příloha 2	Rešerše: Podklady o ČR
V rámci přípravy analytické studie byla shromážděna i řada podkladových materiálů, ať již vlastní iniciativou nebo na doporučení, či se jednalo o přímé poskytnutí interviewovanými či dalšími, kteří se na přípravě studie jakkoli podíleli. Tyto podklady jsou svým obsahem a zaměřením značně nesourodé. V některých aspektech však celkovou současnou situaci podstatným způsobem dokreslují. Pozn. Některé relativně srovnatelné informace o jiných subjektech či od nich byly získány v rámci interview (část 2.2), některé jsou též součástí právních předpisů či jejich návrhů (část 2.3). 
Podklady jsou citovány v Pramenech s označením, které z nich jsou případně dosažitelné v síti Internetu, které jsou v tištěném exempláři k dispozici u zpracovatelů a které jsou součástí samostatné volné přílohy v elektronické formě.
Následně je stručně u každého materiálu (často u skupiny materiálů v případě jejich značné souvislosti) uvedeno, které skutečnosti jsou ve vztahu k předmětu studie považovány za zvláště významné.

Celostátní koncepční dokumenty
/CR-KONC/
Státní informační politika z roku 1999 (platná) se specifickou problematikou podmínek zpřístupnění dat a informací a tím méně pak geodat a geoinformací ze zdrojů veřejné správy nezabývá. Podporuje však přístup k informacím, též spolupráci se soukromým sektorem. V souvislosti s cíly informační společnosti pak zejména ze souvisejících oblastí uvádí:
•	v rámci cílů informatizované společnosti: "cílem je realizace práva občana na přímý přístup k informacím",
•	v souvislosti s podporou rozvoje podnikání uvádí přínosy elektronického obchodování a potřebu veřejné přístupnosti údajů o majetkové a vlastnické situaci, dále pak bez bližšího určení: "rozvoj informační společnosti podpoří vytváření nových pracovních příležitostí",
•	mezi cíly ISVS též "zpřístupňující oprávněným osobám potřebné informace",
•	v souvislosti s ISVS též "povzbuzovat soukromou iniciativu k vytváření nových služeb s přidanou hodnotou, odvozených z veřejných informací",
•	uvádí též "detailní veřejnou informovanost prostřednictvím Internetu o hospodaření s veřejnými penězi", která je pak specifikována v kontextu veřejných zakázek a dotací.
Návrh nové tzv. státní informační a telekomunikační politiky (gestor Ministerstvo informatiky) pak v kontextu předkládané studie mezi cíly uvádí:
•	zabezpečení "předávání dat na základě stanovených práv a povinností" (z kontextu myšleny informace v rámci veřejné správy),
•	"řada informací veřejné správy bude k dispozici také přímo občanům",
•	"výměna dat mezi informačními systémy veřejné správy bude probíhat formou výměny datových zpráv mezi aplikacemi",
•	"vytvoření pravidel komunikačního prostředí mezi subjekty veřejné správy a jejich informačními systémy",
•	"do roku 2004 připravit legislativní úpravu pravidel pro výměnu dat mezi orgány veřejné správy a postavení základních registrů veřejné správy".
Koncepce budování ISVS vzniklá v návaznosti na Státní informační politiku se již problematikou zpřístupnění zabývá konkrétněji, a to v kontextu veřejných informačních služeb (VIS) jako "poskytování informací veřejnosti prostřednictvím veřejných informačních služeb". Pozn. Z kontextu lze rozumět, že se jedná převážně o výběrové informace např. formou odpovědi na dotaz, na druhé straně se však v závěrečných úvahách jedná zřetelně též o datové soubory. Koncepce zejména uvádí tyto myšlenky a přístupy:
•	mezi problémy ISVS řadí též "nepřítomnost závazných pravidel pro spolupráci stávajících resortních informačních systémů a pravidel pro výměnu a sdílení dat",
•	"v maximální míře je třeba využít dostupné existující datové zdroje",
•	"základní registry si navzájem poskytují informace" (z kontextu se zdá, že se nepomýšlí na úplatu),
•	potřeba legislativního zabezpečení základních registrů a pravidel výměny a sdílení dat: "pravidla - v odpovídající míře - pak budou sloužit i pro ostatní datové zdroje",
•	k přístupu k informacím včetně explicitně uvedených geografických informací pak uvádí: "informace je třeba definovat co do obsahu, poskytovatelů a finančních podmínek přístupu",
•	k poskytování informací (zřetelně v rámci veřejných informačních služeb) se uvádí: "měly by být dostupné bezplatně, jsou-li poskytovány v původních formátech" atp., pokud jsou "zpracovávány dále podle požadavků uživatele, pak by měl být uzákoněn systém rozumných poplatků", uvádí se evropské doporučení definovat obecný přístup pro stanovování ceny za poskytování veřejných informací,
•	ale konstatuje též: "v případě VIS je třeba vzít v úvahu, že bezplatné poskytování informací může snadno vést k jejich nadužívání, k nutnosti značného naddimenzování technických prostředků a zvyšování provozních výdajů, je nespravedlivé vůči těm daňovým poplatníkům, kteří tyto informace nepotřebují atp.".
•	"je třeba vzít v úvahu i druh poskytovaných informací (minimálně v oblasti katastrálních a pozemkovoknižních informací zřejmě žádný z evropských států dané informace bezplatně neposkytuje); navíc zkušenosti např. z Nizozemska ukazují, že přiměřeně stanovený poplatek vede ke zkvalitnění informačních služeb veřejnosti",
•	"dalším hlediskem by mělo být rozdělení podle poskytovatelů a příjemců informací (jiné zpoplatnění v rámci orgánů státu a jiné vůči veřejnosti)",
•	"ÚSIS zpracuje návrh projektů pro zpřístupnění veřejných částí základních registrů a dalších ISVS veřejnosti pomocí Internetu …",
•	"je žádoucí podnítit vznik dalších subjektů poskytujících VIS, a to formou dotací či financováním konkrétních projektů, případně privatizací informačních institucí v těch případech, kde je výhledově předpoklad rentability poskytovaných služeb. Činnost subjektů pracujících na komerční bázi bude efektivnější, bude více zainteresovaná na vyhledávání uživatelů (tedy na nabídce služeb veřejnosti), na komplexnosti poskytovaných služeb (za vyšší prodejní cenu)".
Program rozvoje Národní geoinformační infrastruktury ČR vznikl na půdě sdružení Nemoforum a byl iniciován a je vymezen problematikou spojenou s geodaty a geoinformacemi. Tento program se v jednom z deseti základních problémových okruhů soustřeďuje na problematiku podmínek dostupnosti ve smyslu předkládané studie. Protože studie vzniká právě na tomto podkladě jako realizace jednoho z projektů, byl tento koncepční dokument a v jeho kontextu problematika podmínek dostupnosti charakterizovány v počátku studie samé, viz odst. 1.1. Pro úplnost je dále uvedeno v dokumentu obsažené hodnocení stavu a stanovení cílů v předmětné oblasti:
•	"Stav: Geodata a geoinformace jsou dostupné a zpřístupňované podle rozhodnutí subjektu, který je vede a poskytuje. Podstatná část celkového objemu geodat je soustředěna ve veřejné správě, proto je tato problematika zvláště významná právě ve vztahu ke zdrojům dat a informací z veřejné správy. Je významná také z hlediska dodržování zákonů o svobodném přístupu k informacím a o ochraně osobních údajů. Z  těchto zákonů vyplývají některé protisměrně působící tendence, které nepřispívají k potřebnému vyjasnění řady otázek a problémových okruhů, např.: pojem "vlastnictví" či "správy" geodat a geoinformací, data "veřejné správy jako celku" versus data "jednotlivých orgánů". Důsledkem je nejasný a nejednotný přístup orgánů státní správy a orgánů územní samosprávy k otázkám oprávněnosti uplatňování autorských práv ve veřejné správě, oprávněnosti a výše zpoplatňování předávaných geodat a geoinformací, volného přístupu k datům. Související otázkou je problematika způsobu a podmínek poskytování geodat a geoinformací na podporu podnikatelské sféry, rozvoje zaměstnanosti či všeobecné vzdělanosti atd. Všeobecným problémem jsou některé právní aspekty zodpovědnosti za kvalitu a věcnou správnost dat a důsledky plynoucí z jejich použití, stejně jako uplatňování autorských práv k datovým bázím geodat, mapovým výstupům, které z nich byly odvozeny, digitálním formám map, šíření dat a produktů třetími osobami apod.".
•	"Cíl: Zajištění podmínek pro poskytování a sdílení geodat a geoinformací, zejména z oblasti veřejného sektoru, včetně obecných podmínek obchodních a autorskoprávních."

Česká asociace pro geoinformace
/CR-CAGI/
•	CAGI dlouhodobě sledovala přípravy Směrnice EU a, účastnila se aktivně projektu GINIE a účastní se přípravy projektu INSPIRE . O všech aktivitách informuje členskou základnu i širší odbornou veřejnost a organizuje diskuse o nich. Návrhy Směrnice EU a obou projektů jsou považovány za řešící potřebným způsobem problematiku. Je pociťována potřeba jejich rychlé aplikace v ČR,
•	z možnosti využívat geoinformace ve veřejné správě je doporučováno učinit povinnost zejména ve vazbě na některé okruhy činností, např. stanovit povinnost dokumentovat činnost veřejné správy (správních rozhodnutí) v adekvátních případech formou geoinformací a tyto geoinformace poskytovat veřejnosti,
•	byly diskutovány některé zkušenosti Západočeské university v Plzni a dalších škol, podle nichž podmínky dostupnosti a využití omezují použitelnost pro výuku:
o	současný stav poskytování geodat neumožňuje rozvíjet geoinformační technologie při vzdělávání,
o	ceny geodat pro školy neodpovídají za současného financování škol jejich možnostem,
o	smlouvy, na jejichž základě jsou data poskytována, neumožňují používat data při výuce, ale pouze pro výzkumné účely a pro diplomanty,
o	v používaných smlouvách je mnoho neurčitostí a nejasností,
o	nejde jen o problém vysokých škol, ale i škol středních základních, celoživotního vzdělávání apod.,
•	jsou k dispozici konkrétní příklady z praxe, které nastolují řadu otázek a problémů (příklad Opavy):
o	při uzavírání smluv s obcí vznikají otázky a problémy, co je a co není možné při souhlasu s použitím obcí pod pojem obce zahrnout: též organizační složky obce, jí zřízené organizace, organizace s majetkovou účastí obce ?,
o	příklady podmínek při poskytování dat digitálních technických map města: Opava uplatňuje v praxi u obce a organizací - správců technického vybavení, že každá strana může používat data druhé strany jak pro své interní potřeby, tak jako podklad pro jí zadávané zakázky,
o	Opava též uplatňuje podobný postup (poskytování pro zakázky zadávané městem) i u dat ISKN a státních mapových děl, která si pořizuje (kupuje) za území nejen města, ale obvodu své správní působnosti. Není jasné, zda toto může praktikovat i vůči mandantům a městem zřízeným obchodním společnostem - pokud nikoli, pak by tyto subjekty kupovaly samy a de facto by obec znovu data platila,
o	jak v praktikovaném případě, tak ve druhém (možném) vzniká problém licenčních podmínek a jejich postupné přenositelnosti resp. nepřenositelnosti při transferu výstupů ze zpracování prvotních dat uživatelům, kterým jsou výstupy určeny (z prvotních dat se pořídí územní plán, ten dále slouží dalším, navíc též jako podklad pro další zpracování atp.),
o	některé výstupy takového zpracování (např. územní plán) musí být ze zákona zveřejněné. V jaké počítačové formě, je to podstatné atp.? Příklon ke stanovisku, že povinnost naplňuje skenovaná, rastrová či jiná forma neumožňující změny a využití dat samých (odkaz na analogii s tištěnou formou a poskytováním tiskových matric, což nikoho ani nenapadlo kdy požadovat).

Český úřad zeměměřický a katastrální a Zeměměřický úřad
/CR-CUZK+ZU/
Poskytuje se široký sortiment dat jak na úrovni katastrální mapy, tak na úrovni středněměřítkových a maloměřítkových map v elektronické formě (samozřejmě též ve formě analogové - tištěné). Podmínky včetně cen jsou zveřejněny na www. Uzavírané smlouvy mají charakter nevýhradních licenčních smluv (u ortofotomap dodavatelská smlouva) a vzory smluv jsou též zveřejněny na www. Produkt ZABAGED má metadatový popis též dostupný na www.
Hlavní zásady pro datové produkty - státní mapová díla (v digitální formě):
•	určena pro veřejné využití, základní rozlišení zda pro "vlastní potřebu" nebo pro obchodní, profesní nebo jiné zájmy,
•	datové produkty se poskytují za úplatu. Poplatky - ceny dané nabídkovými ceníky jsou bohatě strukturované podle produktu, příjmy jsou příjmy státního rozpočtu (ČÚZK, ZÚ i katastrální úřady jsou organizační složky státu),
•	vícenásobné využití se řeší zvýšením ceny o stanovená procenta,
•	při tzv. obchodním užití se cena též zvyšuje o procentní sazby (při vydání kartografického díla v určitém počtu kusů) nebo se stanovuje smluvně,
•	50% sleva pro neobchodní užití u správních orgánů, orgánů samosprávy a škol pro pedagogickou činnost,
•	studentům pro jejich práce se poskytují data při menším rozsahu zdarma,
•	aktualizovaná data se poskytují za cca 25 % základní ceny prvního pořízení,
•	na základě v současnosti projednávané novely zeměměřického zákona by data ZABAGED měla být pro orgány veřejné správy poskytována zdarma. Současně by používání dat ZABAGED mělo být povinné
Hlavní zásady pro ISKN:
•	poskytnutí datových souborů (hromadných výstupů) za úplatu (sazba podle velikosti souboru v kB),
•	následné poskytnutí s časovou frekvencí až 4x do roka za 20% základní ceny poskytnutí,
•	snížení o 80% v případě, kdy poskytnuté slouží k vedení seznamu (např. kulturních památek) podle zvláštního předpisu (např. seznamu kulturních památek), z něhož je plněna povinnost údajů pro zápis do katastru,
•	soubory poskytované ve standardních formátech ISKN, veřejně známých,
•	rastrové soubory katastrálních map se poskytují v ceně stanovené za list,
•	poskytování výstupů z katastru charakteru informací (různé typy výstupů) tzv. dálkovým přístupem,
•	dálkový přístup je umožněn na základě registrace a zaplacení zálohy. Je zpoplatňován podle ceníku, konkrétní cena zvoleného výstupu je uživateli sdělena před definitivním potvrzení žádosti o výstup,
•	zpoplatnění dálkového přístupu se týká všech uživatelů včetně organizačních složek státu,
•	na podkladě v lednu 2004 schválené novely katastrálního zákona bude dálkový přístup a poskytování dat ve formě datových souborů pro územní samosprávu (kraje a obce) zdarma,
•	cenovou jednotkou je list A4 výstupu,
•	veškeré podmínky dostupnosti včetně cen jsou zveřejněny na www,
•	od ledna 2004 byla zprovozněna jako bezplatná v síti Internetu přístupná veřejná informační služba tzv. nahlížení do katastru nemovitostí, která zejména umožňuje zjistit vlastníky zadaných pozemků a budov a jiná práva s těmito nemovitostmi související, dále pak získat informace o stavu řízení založených na katastrálním pracovišti pro účely zápisu vlastnických a jiných práv oprávněných subjektů k nemovitostem v ČR, nebo pro účely potvrzování geometrických plánů.

Hlavní město Praha a Institut městské informatiky hl.m.Prahy
/CR-HMP+IMIP/
Existují pravidla pro poskytování dat, zveřejněná na www včetně ceníku (ten jen pro data Souboru digitálních map hl.m. Prahy, Základní územní identifikace, IS o životním prostředí, v ostatních okruzích cena - zatím - nestanovena). Poskytování dat se formálně označuje jako dodavatelsko odběratelský vztah, ne licence. Data se poskytují jednorázově, jednorázová či trvalá aktualizace není pravidly řešena. Metadatový popis není zveřejněn.
Hlavní zásady:
•	data všeobecně dostupná, příjmy jsou příjmy Institutu pro městskou informatiku – IMIP (příspěvková organizace),
•	poskytnutí za paušální poplatek (nižší) pro orgány a organizace státní správy,
•	poskytnutí bezplatně pro Magistrát hl.m. Prahy, městské části, příspěvkové a rozpočtové organizace zřízené hl.m. Prahou a městskými částmi,
•	poskytnutí dat Souboru digitálním map hl.m. Prahy studentům vysokých škol za cenu, která je odvozena z hodinové sazby 400,- Kč za činnosti spojené s pořízením a předáním požadovaných dat,
•	správcům technického vybavení města zřízeným hl.m. Prahou poskytnutí bezplatně, těm, kteří průběžně poskytují vlastní data pro tvorbu a údržbu datových souborů IMIP za paušální poplatek, ostatním za úplatu,
•	poskytnutí ostatním právnickým a fyzickým osobám za úplatu,
•	poskytování výhradně pro potřeby odběratele, předání třetí straně je možné pouze na základě písemné smlouvy odběratele s dodavatelem,
•	nadstandardní výstupy za úplatu vždy (převody do jiných formátů, selekce, výřezy, speciální výběry a úpravy),
•	pro případy využití pro třetí strany se uzavírají smlouvy ad hoc dohodnuté včetně cen či jinak stanovených poplatků (např. z výnosu),
•	smlouvy mají charakter dodavatelsko odběratelských smluv.

Kraje
/CR-KR 1-3/
Pro potřeby nově vzniklých krajů byly v letech 2002 - 2003 zpracovány dva významné koncepční dokumenty (ke komplexní informatizaci krajů a koncepce pro oblast GIS). V nich se k problematice dostupnosti dat konstatuje zejména:
•	zatím je velmi malé užití dálkového přístupu (ke katastru nemovitostí) z oblasti veřejné správy, která jeho využívání dosud nezařadila do svých správních postupů, navíc jsou uvnitř veřejné správy vesměs považovány příslušné poplatky za příliš vysoké,
•	běžnou praxí je nákup SPI KN v příslušné periodicitě, i když razantní zvýšení poplatků ze strany ČÚZK v roce 2000 resp. 2001 vedlo a vede k tomu, že se zpřístupnění stalo pro část orgánů samosprávy problémem,
•	kraje pro své potřeby (tj. v rámci GIS kraje) potřebují mimořádné množství geodat a geoinformací od celé řady subjektů veřejné správy i dalších (např. správců technického vybavení),
•	u UIR-ADR (MPSV) konstatováno, že se jedná o jediný registr svého druhu, který je průběžně aktualizován a současně je všem volně a zdarma přístupný,
•	u zdrojů a zdrojových míst studie GIS uvádí i přehled podmínek získávání. Jedná se o aktuální de facto úplný přehled existujících a potenciálně dostupných dat ústřední státní správy s uvedením podmínek dostupnosti. Souhrnně se konstatuje, že transparentní způsob získávání dat z centrálních zdrojů je bohužel méně častý, řada institucí nemá případné podmínky poskytování svých dat písemně stanoveny, což často souvisí i s tím, že k příslušným datům (datovým sadám) nemá ani ucelenou dokumentaci (vč. metadat), o podmínkách převzetí a využití dat je nutno jednat individuálně,
•	studie GIS též uvádí konkrétní datové potřeby využití ve vazbě na jednotlivé činnosti a agendy vykonávané krajem (samostatně dostupné v rámci speciálního informačního systému SDZA- správa datových zdrojů a aplikací). Jde o ojedinělý komplexní přehled širokých datových a informačních potřeb krajů,
•	studie dále uvádí přehled geoinformací poskytovaných veřejnosti prostřednictvím sítě Internet. I tento přehled je ojedinělý,
•	studie zdůrazňuje význam existence metainformací jako nezbytného základu správného využívání geodat,
•	při konstatované důležitosti implementace katastrální mapy do GIS krajského úřadu se uvádí jako problém výše ceny dat (a konstatují se nekonečné diskuse na téma úhrada ano či ne),
•	navrhují se z tohoto důvodu i "prozatímní" řešení (rastrové formy), která umožní uspokojení řady potřeb a umožňující plynulý přechod na užití mapy vektorové v budoucnu,
•	alternativa, že by data katastrálních map nebyla součástí datového skladu GIS krajského úřadu, se ve střednědobém horizontu nepovažuje za možné ani správné,
•	považuje se za nutné změnit situaci, kdy data jsou placena z rozpočtových prostředků a jsou využívána v mnoha oblastech mimo resort ČÚZK a přitom veřejná správa za ně platí,
•	za problematické je však také považována sama existence resp. neexistence řady dat zejména digitálních katastrálních map,
•	u tzv. účelových map povrchové situace (technické mapy apod.) se konstatuje roztříštěnost vlastnických práv (obce obecně vlastní jen část), obec často musí přistoupit na nevýhodné podmínky, aby založení a aktualizace byly vůbec možné,
•	doporučení snažit se o legislativní zabezpečení, aby data bylo možné získat v rámci stavebního řízení,
•	při získání dat ZABAGED (mají téměř všechny kraje) se cenové problémy podařilo nakonec překonat díky tzv. "balíčkům" uplatňovaným ze strany ČÚZK-ZÚ,
•	konstatuje se deformace trhu s geodaty jako důsledek netransparentnosti ČÚZK (o náplni své činnosti rozhoduje sám, bez zásadního ohledu na potřeby mimoresortních uživatelů, tj. na existující společenskou objednávku objem dat se neodvíjí od potřeby, ale od kapacity ČÚZK).

Okresní úřady
/CR-OKU/
S ukončením činnosti okresních úřadů bylo spojeno i převádění dat na jiné subjekty veřejné správy. V této souvislosti byla za spolupráce MV a MF objasněna řada okruhů s převodem spojených, které jsou obsahem dokumentů. Zejména je možné upozornit na skutečnosti:
•	data (datové sady) se považují za majetek - nehmotný charakteru majetkového práva,
•	převádějí se datové sady jako poskytnutí či přenechání majetkového práva k nim,
•	pro transakce se aplikuje zákon o majetku státu (mj. i forma zápisu mezi organizačními složkami státu a smlouvy k jiným subjektům),
•	zde se jedná o majetek dále neupotřebitelný, veškeré převody byly bezplatné,
•	problematika při zatížení práv třetí stranou (externí dodavatel, autorská práva) byla řešena též.

Svaz měst a obcí, Asociace krajů ČR, Česká asociace pro geoinformace, sdružení Nemoforum
/CR-S+A+C+N 1-3/
•	Společná snaha SMO, AK ČR a CAGI docílit cestou snížení rozpočtových příjmů ČÚZK dostupnost dat ISKN zdarma,
•	obdobná snaha sdružení Nemoforum.

Příloha 3	Rešerše: Podklady – právní předpisy ČR

Předpisy k majetku, účtování a oceňování
Zákon o majetku státu /PP-MAJ/:
•	zavádí "novou" organizačně právní strukturu ústředních orgánů státní správy a dalších ústředních orgánů: organizační složky státu, kterými jsou zejména ministerstva a další ústřední orgány, ministerstvem zřízené organizační složky státu. Pozn. Organizační složkou státu tedy nejsou orgány územní samosprávy a její organizace. Dále upravuje též možnosti zřizování organizací, které lze souhrnně označit jako státní organizace,
•	organizační složka státu není právnickou osobou, její jednání je jednáním státu; právnickou osobou je stát,
•	majetek státu: a) k plnění svých funkcí, b) k zajišťování veřejně prospěšných činností anebo pro účely podnikání,
•	majetek stát nabývá: koupí (smlouva, úplatně), darem (smlouva, bezúplatně), zákonem, děděním a dal.; podle §13 zákona o majetku státu /PP-MAJ 1/ též že stát nabývá majetku "na základě jiných skutečností stanovených zákonem". Pozn. S odkazem na interview na Ministerstvu financí /INT-MF 2/ "je představitelné, že data a informace vzniklé jak při výkonu státní správy, tak na základě zvláštního pověření zákonem (např. v resortech ČÚZK nebo ČSÚ) by mohly představovat majetek". Přitom je však potřebné majetek vymezit (např. jako datové soubory, sady apod.) - viz taktéž citované interview. Tyto okolnosti je však třeba posoudit samostatně a nejsou bezprostředně související s předmětem předkládané studie,
•	majetek se rozlišuje hmotný, nehmotný (majetková práva), finanční,
•	s určitým majetkem hospodaří ä nakládá organizační složka (potřebuje jej v rámci své působnosti nebo předmětu činnosti),
•	pochybnosti o příslušnosti řeší a odstraňuje MF,
•	majetek musí být využíván účelně a hospodárně k plnění funkcí státu a k výkonu činností stanovených organizační složce,
•	organizační složka vede majetek v účetnictví, provádí jeho inventarizaci,
•	nepotřebný majetek nebo na jehož ponechání přestal být veřejný zájem lze převést (přednostně organizačním složkám). Pozn. Nehmotný majetek - v kontextu studie" datové sady" - se však převádí (poskytuje) ve formě kopií - rozmnoženin z důvodů jeho širšího využití. Případ přenechání ve smyslu zákona by byl případem, že se původní datový celek převádí např. se změnou kompetencí, zrušením organizační složky apod., což byl např. případ přenechání při rušení okresních úřadů. Problematika poskytování právě předmětných kopií či rozmnoženin nehmotného majetku není ve smyslu zákona o majetku státu jednoznačná (je jím či není regulována, má vůbec být a jak).,
•	pohyb majetku mezi organizačními složkami není nabýváním (jde o převod resp. přenechání do užívání na dobu určitou) a provádí se "zápisem" (ne smlouvou); může být úplatný či bezúplatný podle dohody. Bezúplatný je např. jde-li o plněni mezi organizačními složkami nebo stanoví-li tak zvláštní zákon. Pozn. Lze soudit, že ani předmětné poskytování datových sad mezi organizačními složkami státu není podloženo smlouvou, ale zápisem. Jestli je tomu tak ale skutečně, není zcela jednoznačné,
•	nedohodnutí se o ceně není důvodem pro převod na jiné subjekty vně státu (k tomu prováděcí vyhláška k zákonu o majetku státu /PP-MAJ 2/). Důvodem převodu může být neupotřebitelnost u organizační složky převádějící a upotřebitelnost u složky nabývající. Není tedy de facto možné se o případné ceně nedohodnout, rozpory řeší MF. Pozn. Datové sady při převodu by při aplikaci tohoto předpisu i na poskytování kopií-rozmnoženin datových celků vždy měly splňovat podmínky potřebnosti a upotřebitelnosti u strany nabývající v souladu s předmětem její činnosti. (Není oprávněním a úkolem předávajícího, aby upotřebitelnost v souladu s posláním nabývajícího zkoumal.) Vzhledem k nehmotné povaze dat a informací je lze zmnožovat, aniž originál přestane existovat; lze se tedy domnívat, že není v rozporu se zákonem o majetku státu, pokud si originál předávající současně ponechá, jestliže i on jej pro svou potřebu využije. Je tomu tak ale skutečně, tj. lze toto z předpisu odvozovat pro poskytované datové sady? Vhodné zpřesnění např. ve výše uvedeném smyslu či jiné potřebné je shledáváno jako možné právě ve zmíněné vyhlášce (k tomu viz i interview na Ministerstvu financí /INT-MF 2/),
•	k majetku existuje majetkové právo (vlastnické právo a jiné majetkové právo včetně práv vyplývajících z duševního vlastnictví), majetkové právo je nehmotným majetkem (majitel = nehmotného majetku, vlastník = hmotného majetku),
•	je povinnost pečovat o zachování majetku a jeho údržbu, příp. i o jeho zlepšení nebo rozmnožování. Pozn. V aplikaci na data a informace resp. jejich datové celky apod. jde o činnosti více než žádoucí. Je však majetková podstata vedených datových celků akceptována? Lze vůbec na datové celky toto aplikovat? I tato problematika by měla být vyjasněna.

Zákon o účetnictví /PP-UCT/ zejména uvádí:
•	účetní jednotky účtují mj. o stavu a pohybu majetku,
•	dlouhodobý nehmotný majetek, o kterém se účtuje: nehmotné výsledky výzkumu a vývoje, software, ocenitelná práva, drobný nehmotný majetek, ostatní nehmotný majetek. Pozn. Právě data a informace, tj.jejich celky typu datové celky, datové sady apod., jsou nesporně ocenitelné a při tomto členění by byly ostatním nehmotným majetkem. Mají či musí se však skutečně oceňovat a takto de facto evidovat? Nestačí evidence účelová, nesvázaná s evidencí majetkovou nebo účetní?,
•	dlouhodobý majetek se oceňuje pořizovací cenou a vlastními náklady (souvisejícími s vytvořením majetku vlastní činností). Pozn. Pořizovací cenu lze nesporně stanovit jako cenu odvozenou z jednotlivých nákladových položek,
•	nelze-li ocenit jednotlivé složky majetku, je možné ocenit jejich soubory. 
•	nehmotný majetek vytvořený vlastní činností se oceňuje vlastními náklady.
Cenové předpisy /PP-CEN/ pak obecně upravují problematiky oceňování majetku zejména takto (nevztahuje se ale např. na oceňování pokud je upraveno zákonem o účetnictví!):
•	základní cenou je cena obvyklá,
•	není-li možno, pak lze mj. akceptovat i cenu určenou nákladovým způsobem nebo ocenění podle jiných předpisů, např. zákona o účetnictví.
Jak je z výše uvedeného vidět, celá oblast evidence a vazeb na majetkovou či účetní evidenci a oceňování vyžaduje pro případ datových celků odborné vyjasnění.

Předpisy o informacích a informačních systémech
Zejména se jedná o zákon o informačních systémech veřejné správy a zákony o přístupu k informacím /PP-INF/.
Zákon o informačních systémech veřejné správy zejména uvádí:
•	"orgány veřejné správy jsou v rámci informačních systémů veřejné správy povinny poskytovat informace uložené v jimi spravovaném informačním systému v odůvodněném a potřebném rozsahu výhradně prostřednictvím referenčního rozhraní".
Zákon nehovoří již nikde explicitně o datech či informacích a jejich poskytování, sdílení, podmínkách apod. Používá konstrukce "informační služby" a "informační činnost" , a to v jiném kontextu než sleduje předkládaná studie.
Zákony o svobodném přístupu k informacím a o právu na informace o životním prostředí jsou svým kontextem zaměřeny na informace v užším slova smyslu (tedy již ne poskytování datových souborů apod.), a to na informace de facto o činnosti orgánů a úřadů veřejné správy v případě prvého zákona a na informace o stavu životního prostředí, se kterými pracují orgány ochrany životního prostředí v případě druhém, jsou-li v písemné, obrazové či zvukové podobě, na nosičích výpočetní techniky nebo v jinak technicky proveditelné formě.
Taktéž navrhovaný zákon o službách informační společnosti není zaměřen na oblast poskytování dat a informací, ale na oblast služeb podporovaných informačními a komunikačními technologiemi. Zákon upravuje odpovědnost, práva a povinnosti osob, které informační služby (služby informační společnosti) poskytují.
K připravovanému zákonu o výměně dat ve veřejné správě: současné návrhy zásad takového zákona jsou na úrovni pracovních verzí. Byly diskutovány s Ministerstvem informatiky - některé informace pak viz část 2.2.

Předpisy o hospodářské soutěži
/PP-HOSP/
Zákon o ochraně hospodářské soutěže upravuje tzv. nedovolené omezování hospodářské soutěže (ve smyslu obchodního zákoníku):
•	zabezpečuje ochranu soutěžících na trhu výrobků a služeb (zboží) proti "vyloučení, omezení nebo jinému narušení" mj. i pro případ "zneužitím dominantního postavení soutěžitelů". Relevantním trhem zboží se přitom rozumí trh takového zboží, které je "z hlediska jeho charakteristiky, ceny a zamýšleného využití shodné, porovnatelné nebo vzájemně zastupitelné". Za dominantního je považován soutěžitel, jehož "tržní síla umožňuje chovat se na trhu ve značné míře nezávisle na jiných soutěžitelích nebo spotřebitelích",
•	projevem zneužívání dominantního postavení je mj. uplatňování rozdílných podmínek při stejném nebo srovnatelném plnění,
•	přitom soutěžitelé mohou podat Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže návrh na určení, zda jejich jednání je či není zneužíváním dominantního postavení na trhu.
Občanský zákoník se pak v § 44 a násl. zabývá speciálně jen problematikou tzv. nekalé soutěže, která není k předmětu studie relevantní (jednání v rozporu s dobrými mravy).
Pozn. I když v případech, že by na základě primárních dat veřejné správy mohl navazující zpracování výsledných datových a informačních produktů, které pak veřejná správa nabízí, dělat i komerční subjekt, kdyby k primárním datům měl přístup, nejde sice o využití (zneužití) tržní síly v dikci zákona, jde ale nepochybně o využití dominantního postavení daného postavením jako orgánu veřejné správy.

Speciální zákonné úpravy pro určité oblasti
/PP-SPEC, INT-MI 1, INT-MMR 1/
Uvedeny jsou příkladmo jen některé z právních úprav, které se tak či onak vyjadřují k poskytování dat a informací, a to úpravy, které jsou mj. v současnosti předmětem rozsáhlé diskuse až sporu: data a informace katastru nemovitostí na straně jedné a zájmy a požadavky jejich uživatelů z orgánů a úřadů veřejné správy (obce, kraje, Ministerstvo financí). Dále pak příklad připravovaného nového znění stavebního zákona.
Poskytování dat a informací z katastru nemovitostí, v elektronické formě z Informačního systému katastru nemovitostí ISKN upravuje katastrální zákon a prováděcí vyhláška ČÚZK. 
Práva krajů a obcí pak zákon o krajích a obcích.
Předmětem diskuse a sporů krajů a obcí na straně jedné a ČÚZK na straně druhé je, zda a ve kterých případech mají kraje a obce nárok na poskytování bezplatné a kdy nikoli. Je zřejmé, že uživatelé si přejí poskytování zdarma a argumentují v jeho prospěch. ČÚZK pak argumentuje svými předpisy a odvozuje z nich závěry, které vedou k ním uplatňovanému zpoplatňování v konkrétních případech a bezúplatnému poskytování v případech jiných. Konkrétní spor o bezplatné využívání dálkového přístupu k datům katastru nemovitostí byl pak ukončen v lednu 2004 přijetím novely katastrální zákona na základě doplňujícího návrhu v Senátu, která stanoví právě pro kraje a obce přístup zdarma. Dochází tak ale současně mj. k situaci, že organizační složky státu mají i nadále přístup pouze za úplatu.
Jak se již dlouhodobě prokazuje jsou některé podobné spory z právního hlediska ve svém komplexu nejasné a následně jednoduše neřešitelné. Každá ze stran i nezávislý právní názor mají svoji formální argumentaci v ten či onen prospěch, k sjednocení se však nedospívá. I společné stanovisko MV a ČÚZK faktické konkrétní vyjádření de facto obchází sdělením, že poskytnutí (tentokráte dat katastru) je možné bezplatné, pokud bude žádost obce (kraje) pro poskytnutí údajů podpořena příslušným ustanovením zákona o obcích nebo jiným právním předpisem. Pokud obec tuto oporu nenalezne, jde o poskytování za úplatu. Praxe kruhem potvrzuje, že obce a kraje jsou názoru, že tuto oporu našly, tedy mají, a ČÚZK je názoru, že nikoli.
V poslední době bylo nastoupena i snaha docílit ve prospěch ČÚZK snížení příjmové stránky rozpočtu resortu s důvěrou, že by toto vedlo k většímu uplatňování bezplatného poskytování nebo spíše ke zpoplatňování významně nižšímu, které by bylo uživateli již považováno za pro ně přijatelné. Ani tato pragmatická snaha nedošla zatím úspěšného řešení.
K dokreslení situace je ještě možné uvést právě z posledních věcně pozitivních změn při poskytování dat a informací v resortu ČÚZK též to, že pro zajištění výše zmíněného bezplatného dálkového přístupu pro kraje a obce, nedošlo souběžně a koordinovaně k úpravám rozpočtu ČÚZK (Poslanecká sněmovna jen požádala vládu o řešení, povinnost však stanovila zákonem). V době dokončování studie není výsledek jednání o finančních aspektech znám.
Jiným příkladem je Parlamentem zatím projednávaný návrh k bezplatnému poskytování dat ZABAGED pro veřejnou správu.
Ve vztahu k předkládané studii novela zejména stanovuje:
•	povinnost, aby používání ZABAGED v informačních systémech veřejné správy bylo povinné,
•	data ZABAGED jsou všeobecně využitelná jako data základní,
•	užívat a rozšiřovat data ZABAGED lze pouze se souhlasem správce a za podmínek stanovených prováděcím právním předpisem,
•	správce ZABAGED je oprávněn od správních úřadů za účelem vedení databáze vyžadovat potřebná data a musí je obdržet bezplatně,
•	data ZABAGED jsou správním úřadům, soudům a orgánům veřejné správy pro výkon jejich působnosti poskytována bezplatně.
Ve zdůvodnění se pak mj. uvádí:
•	vyhotovení a aktualizace ZABAGED je zeměměřickou činností ve veřejném zájmu,
•	využívání údajů ZABAGED přispěje plně ke kompatibilitě geografických dat pro rozhodovací a analytické procesy oborového a mezioborového dosahu (v rámci veřejné správy),
•	činnosti spojené se ZABAGED jsou hrazeny ze státního rozpočtu cestou rozpočtové kapitoly ČÚZK a pokrývají náklady na tuto činnost. Doplnění zákona o výkon správy databáze nevyvolá změnu finančních prostředků na její tvorbu a aktualizaci, ale naopak zákonná úprava vymezení a užití databáze směřuje k dosažení úspor u uživatelů, kteří si adekvátní základní data pořizují samostatně a duplicitně za vyšší úhradu (např. využitím výsledků samostatně zadávaných leteckých snímkování apod.), aniž by využívali celostátně vedenou databázi, jejíž data jsou pravidelně aktualizována a opakovaně vícenásobně využívána. Takto zbytečně vynakládané veřejné prostředky lze odhadovat podle tohoto zdůvodnění na mnoho miliónů korun ročně,
•	bezplatné poskytování dat ZABAGED bude spojeno se snížením rozpočtových příjmů v kapitole ČÚZK o 5 000 000 Kč ročně,
•	při bezplatném poskytování dat z databáze nebudou rozpočty obcí a krajů zatíženy.
Jestli, jak, kdo a kdy dořeší uvedené snížení rozpočtových příjmů ČÚZK však opět není jasné. Jedná se z tohoto pohledu o řešení nekomplexní. 
Všechny právní výklady, spory a návrhy mají společné to, že se projednávají formálně právní aspekty bez přímé souvislosti s finanční stránkou řešení a situace se pak až následně usměrňují buď právním výkladem předpisů a dílčími, předem nejasnými změnami rozpočtu . Nenastoupila se tedy cesta širších komplexních systémových pohledů a řešení ani v uvedených jednotlivých případech, o řešení úplné oblasti poskytování, jak je podává předkládaná studie ani nemluvě.
V podobné pozici jako kraje se ocitají i požadavky Ministerstva financí, pokud se snaží argumentovat např. zákonem o správě daní a poplatků při snaze též dosáhnout jako organizační složka státu bezplatného dálkové přístupu k datům katastru nemovitostí ("státní a jiné orgány a právnické osoby, které z úřední povinnosti anebo vzhledem k předmětu své činnosti vedou evidenci osob a jejich majetku, jsou povinny na výzvu správce daně sdělit údaje potřebné k vyměření a vymáhání daní, pokud zvláštní zákony nestanoví jinak" - zákon o správě daní a poplatků). Současnou situaci a rozpor lze chápat tak, že MF by si přálo, aby se toto dělo při využití dálkového přístupu, který je pro ně efektivní, (ale zde je požadována úhrada). Druhá strana samozřejmě nároky MF plní formou poskytnutí klasického, neelektronického pro každý jednotlivý případ. V této oblasti je možné spatřovat i určitý paradox v tom, že Ministerstvo financí nevyužívá svojí dvojí možné role - jako uživatele a současně jako subjektu zodpovědného za návrhy rozpočtových pravidel a rozpočtů samých nebo hospodaření s majetkem státu - ke sjednání žádoucího, oboustranně přijatelného stavu. Nepochopitelnost situace de facto ještě narostla po rozhodnutí bezplatného dálkového přístupu jen pro kraje a obce, a ne již např. pro organizační složky státu, kdy přitom ČÚZK sám je též organizační složkou státu.
Příklad navrhovaného nového stavebního zákona ukazuje, že v právních předpisech v současnosti připravovaných je již potřeba vymezit a regulovat práva a povinnosti spojené s poskytováním dat a informací významně pociťována a její explicitní řešení se stává integrální součástí předpisu. Stanovují se povinnosti zdrojových míst poskytnout - zde "údaje"-, a to nejvýše za cenu nákladů spojených s pořízením kopie a doručením (v původních návrzích se uvažovalo zdarma), potřebné pro vedení tzv. územně analytických podkladů (ÚAP) a zpětně právo obdržet zpracované ÚAP, a to za shodných podmínek. Možnost poskytnutí dat ÚAP nebo dat územně plánovací dokumentace (ÚPD) ostatním subjektům, ať již v rámci veřejné správy či mimo ni, však není v návrhu nijak ošetřena. Stanovuje se ale povinnost zveřejňování podkladů a informací způsobem umožňujícím dálkový přístup (mj. ÚAP a evidence ÚPD).
Všeobecně uplatňovaným principem je neomezený náhled do veřejných listin (např. obchodního rejstříku, podobně i katastru nemovitostí) i v prostředí Internetu (dálkovým přístupem). Neposkytují se však celé datové soubory a náhled v prostředí Internetu umožňuje prezentaci jen omezeného (věcně, územně apod.) rozsahu dat.

Příloha 4	Rešerše: Podklady o zahraničí

Aplikace Směrnice EU ve Velké Británii
/ZA-UK-DirectiveEU, ZA-UK-HSMO, ZA-AGI-DirectiveEU/
Přístupy a návrhy k aplikaci Směrnice EU ve Velké Británii jsou zveřejněny a je možnost jejich diskuse již od září 2003. Vychází se ze znalosti, že bylo v orgánech EU dosaženo shodných stanovisek a směrnice bude tedy do konce roku 2003 přijata. (Pozn. Nečeká se tedy až na oficiální zveřejnění jako v ČR. V té době bude již konzultace k návrhům aplikace vyhodnocena a uzavřena!) Z úrovně ústřední státní správy jsou kompetentními Department of Trade and Industry (ministerstvo obchodu a průmyslu) a Her Majesty's Stationary Office (HSMO – součást úřadu vlády zodpovědná za podmínky a zajištění publikace vládních dokumentů a informací včetně elektronických forem, ochranu zájmů a práv státu - "koruny" - a poskytování dokumentů a informací veřejnosti a komerčnímu sektoru - toto spolu s ministerstvem obchodu a průmyslu). Zveřejněný konzultační dokument konstatuje, že Velká Británie je i v návrhu směrnice označena za velmi pokročilou zemi Evropy, kde značná část požadavků směrnice je již realizována a kdy právě z britských zkušeností bylo při návrhu směrnice podstatně čerpáno. Dokumentovat to lze např. ve vztahu ke komerčnímu využití tzv. "kodexem spravedlivého poskytování informací" (Information Fair Trader Scheme), ke kterému se mohou úřady státní správy prohlášením svého představitele přihlásit. Ten obsahuje de facto zásady navrhované ve směrnici. Za obecně příznivého stavu ve Velké Británii mají návrhy k aplikaci směrnice dvě verze: jednu navrhující určit formálně zodpovědné subjekty a procedury při nedodržení zásad směrnice, druhou (mírně preferovanou navrhovateli) jako rozšíření praktické aplikace revidovaného kodexu včetně rozšíření na územní samosprávu, zveřejňování a doporučování dobrých příkladů (best practices), a tedy zavedení určité sebekontroly nad dodržováním směrnice s tím, že stav bude v souladu se směrnicí periodicky vyhodnocován. K vyjádření jsou vyzvány veškeré orgány a úřady veřejné správy, tisková agentura Reuters, Asociace pro geografické informace AGI a další. Návrhy jsou volně přístupné na Internetu a vyjádřit se může i každý občan či jakýkoli subjekt. AGI pak v rámci své členské základny organizuje vlastní konzultace a průzkum a připravuje své oficiální stanovisko. Obecně podpůrné stanovisko již AGI zveřejnila v květnu 2003. AGI je předběžného názoru (konzultační návrh pro členy), že není dostačující spoléhat na dobrovolnou akceptaci ustanovení Směrnice EU, tj. dobrovolnou akceptaci revidovaného kodexu. AGI tedy podporuje výše uvedenou první alternativu ze zveřejněného návrhu. Dále podporuje zavedení standardní (univerzální) licence a oceňuje licenci "na kliknutí" uvedenou v život HSMO v roce 2002.

Evropské projekty GINIE a INSPIRE zaměřené na dostupnost a využití geodat a geoinformací
Od roku 2001 byly souběžně realizovány dvě významné celoevropské akce - projekty zaměřené na využití geodat a geoinformací: projekt GINIE (Geographic INformation In Europe) a příprava záměru projektu INSPIRE (INfrastructure for SPatial InfoRmation in Europe). V obou akcích se angažovali špičkoví odborníci z celé řady evropských, ale i mimoevropských zemí (především USA). Kvalifikované personální zázemí a šíře a záměry obou akcí vytvářejí předpoklady, že v nich byly soustředěny a využity veškeré existující znalosti a zkušenosti současnosti, tyto byly analyzovány a sumarizovány a že výstupy GINIE i připravený návrh INSPIRE tak jsou na dosažitelné nejen celoevropské, ale celosvětové úrovni.
Projekt GINIE
/ZA-GINIE/
Projekt GINIE sledoval zejména zvýšení znalostí a povědomí o informačním potenciálu a přínosech z využívání geodat a geoinformací , formou seminářů diskutoval hlavní související a podmiňující okolnosti a doporučoval způsoby řešení. Mezi problémovými oblastmi, na které se zaměřil, byla i oblast podmínek spojených s dostupností a využitelností geodat a geoinformací. Závěry a doporučení jsou po věcné stránce v plné shodě s tím, co je dnes obsahem Směrnice EU. Návrhy a doporučení specificky určená oblasti geodat a geoinformací byla promítnuta a jsou obsahem návrhů projektu INSPIRE (viz dále). Projekt GINIE tak analyzoval v širších souvislostech práce s geodaty a geoinformacemi, situaci i potřeby současné doby při dostupnosti zdrojů veřejné správy a ověřil předběžně sdílené názory a rodící se návrhy řešení pro další období. Zpráva projektu GINIE konstatuje a geoinformační komunitě v Evropě pak zejména doporučuje uvážit následující:
•	geoinformace (GI) je klíčovou komponentou informací veřejného sektoru,
•	má neobyčejný ekonomický potenciál založený na dalším využití (např. obrat založený na produktech vzniklých nad daty Ordnance Survey ve Velké Británii je 1000x vyšší než cena vstupních dat (tj. příjem Ordnance Survey) sama,
•	GI má význam pro integraci různých státních politik (stejná a významná informační východiska),
•	GI má mimořádný význam pro e-government,
•	v oblasti využití vznikají různá protichůdná hlediska, pro řešení je nezbytný zásah státu,
•	z provedeného srovnání stavů a podmínek v některých zemích plynou velké rozdíly v praxi,
•	podpora záměrům obsaženým ve Směrnici EU a v návrhu projektu INSPIRE,
•	respektuje stanoviska národních mapovacích agentur (NMA) sdružených v asociaci EuroGeographics, že je možných a adekvátních více modelů zpoplatňování,
•	využívejme "dobrých příkladů", zde uváděny podmínky severských zemí, které nebrání využití a umožňují držet kvalitu dat,
•	kvalita dat něco stojí, např. jen závislost na státní podpoře může mít za následek nedostatečnou kvalitu,
•	obecná skutečnost v Evropě: data veřejné správy zdarma, ale data mapovacích agentur za úplatu,
•	existuje nevyrovnanost mezi náklady na data a informace veřejného sektoru a jejich společenským a politickým přínosem. Prakticky se hledá přijatelná rovnováha,
•	na podmínky dostupnosti mají vliv i práva třetích stran, kdy zejména na místní a regionální úrovni řada geodat a geoinformací veřejného sektoru vzniká za spolupráce soukromého sektoru,
•	na trhu s geodaty a geoinformacemi je potřebné věnovat pozornost dvěma okolnostem: případům, kdy vládní agentury nedodržují podmínky spravedlivé hospodářské soutěže (nebo jsou z toho podezírány) tím, že využívají podpory svých produktů z peněz daňových poplatníků v neprospěch soukromého sektoru, a případům, kdy taková podpora kryje rizika při účasti na trhu a ve svém důsledku v případě uživatelů z veřejného sektoru zvyšuje náklady daňového poplatníka vícenásobným zaplacením stejného produktu,
•	stávající situace v Evropě má historické kořeny zejména v pojetí co je "veřejnou službou" (službou ve veřejném zájmu),
•	při hledání konkrétních řešení může být užitečné rozlišovat datové sady klíčové referenční povahy a datové sady s obsahem majícím "přidanou hodnotu". Každá kategorie může mít jiné podmínky poskytování,
•	vše musí být nějak zaplaceno. Historické, kulturní, politické a další pohledy a zázemí jednotlivých zemí je však natolik odlišné, že nemůže být v Evropě uplatňována jediná politika zpoplatňování,
•	cílem však musí být maximalizace využití pro správu, občanskou i podnikatelskou veřejnost. Přitom se doporučuje, aby :
o	podmínky dostupnosti geodat a geoinformací veřejného sektoru byly veřejně zpřístupněny (jako součást metadat),
o	podmínky, licenční smlouvy apod. by měly být v rámci Evropy harmonizovány, být podobné, jednoduché a shodné pro srovnatelné produkty,
o	vždy musí být dodrženy principy transparentnosti, nediskriminace a spravedlivé hospodářské soutěže, 
o	nahlížení na PSI bylo umožněno zdarma (poskytování geoinformací),
o	finanční režimy by měly umožnit trvalý a nákladově efektivní způsob trvalého vedení a poskytování.
Dále zpráva GINIE obsahuje popis politik a přístupů uplatňovaných při zpřístupňování geodat a geoinformací v řadě zemí Evropy včetně ČR.
Návrhy týkající se obecnějších systémových řešení jsou plně konformní se Směrnicí EU a jsou v ní obsaženy. Konkrétnější doporučení jsou pak obsažena v návrhu projektu INSPIRE.
Projekt INSPIRE
/ZA-INSPIRE/
Návrh projektu INSPIRE na úrovni záměru ("initiative") byl na obvyklé projektové úrovni popsán v dokumentaci (celková vize + 5 částí, z nichž jedna je věnována právě podmínkám dostupnosti a využitelnosti: "Data Policy and Legal Issues"). Cílem projektu INSPIRE mají být v síti Internetu dostupné geoinformace, geodata a informace o nich (metainformace) za území Evropy. Sleduje se jak vytvoření podmínek pro využití informačního potenciálu geodat a geoinformací ve všech sférách, tak konkrétní využití i pro orgány a činnosti EU. Zaměření je na zpřístupnění geodat a geoinformací veřejné správy, ale předpokládá se i využití pro zdroje soukromého sektoru. V první etapě (pilotně) by mělo dojít ke zprovoznění v oblasti dat o životním prostředí.
V oblasti podmínek zpřístupnění návrh INSPIRE obsahuje zejména následující zásady:
•	zpřístupnění metadat náhledem na ně a dotazováním zdarma cestou metainformačních (katalogových) služeb v prostředí Internetu a jiným způsobem,
•	zpřístupnění tematických dat INSPIRE zdarma při použití služeb INSPIRE v prostředí Internetu,
•	poskytnutí/stažení datových souborů tematických dat INSPIRE (při respektování všech jiných směrnic a opatření) na bázi licencí s jasně stanovenými podmínkami včetně podmínek úplaty a omezení při jejich následném využití,
•	využití datových souborů tematických dat INSPIRE pro komerční a nekomerční účely třetí stranou na bázi licencí s jasně stanovenými podmínkami včetně podmínek úplaty (při respektování relevantních směrnic a opatření). Možnost příjmu z využití, pravděpodobně na bázi sjednaných procent z výnosu,
•	volné zpřístupnění referenčních dat ve členských státech pro potřeby tematických dat jako podmínka pro vznik a vedení tematických dat. Referenčními daty jsou zejména:
o	lokalizační data administrativních celků,
o	lokalizační data jednotek vlastnictví,
o	adresy,
o	data vybraných topografických témat,
o	ortofotosnímky,
o	geodetické referenční systémy,
o	geografické názvy,
•	potřeba věnovat se licenčním smlouvám jako základu dobrých vztahů, pořádku a řádného řízení a správy. Licenční smlouva by měla obsahovat ustanovení:
o	časová platnost,
o	podmínky ukončení,
o	předmět smlouvy,
o	autorskoprávní ochrana,
o	perioda aktualizace nebo upgrade,
o	způsob poskytnutí (doručení),
o	technické parametry (formát, požadavky na systém apod.),
o	omezení využitelnosti,
o	ochrana dat,
o	úplata, příjmy z využití, jiné poplatky, termíny plateb,
o	zodpovědnost při marketingu, užití ochranných značek a log,
o	práva a závazky třetích stran,
o	vzájemné závazky,
o	řešení sporu a arbitráží,
o	penále za nedodržení podmínek smlouvy,
o	procedury auditu,
o	odpovědnost za produkt,
•	generální licence (podmínky) pro získání a využití občanskou veřejností.
V rámci dalších pracích na přípravě INSPIRE byly poskytnuty příklady možných licenčních smluv vycházejících z těchto principů pro případ Velké Británie, návrhy jsou v anglickém originálním znění přiloženy.
Uvedené návrhy v rámci přípravy projektu INSPIRE jsou v plném souladu se Směrnicí EU a návrhy systémového charakteru jsou v ní obsaženy (návrhy vznikaly souběžně). Návrhy v rámci INSPIRE jsou cenné zejména tím, že navrhují i některé konkrétní přístupy, zejména výše zmíněnou kategorizaci informací a dat, kdy s jednotlivými kategoriemi mohou být spojeny různé - zejména finanční - podmínky dostupnosti.

Francouzské přístupy
/ZA-CNIG/
Francouzská Rada pro geografické informace zadala již v roce 1997 zpracování dvou studií k problematice trhu s geografickými daty a informacemi v Evropě a Francii. Motivací byl zřetelný rozvoj zájmu o geodata daný novými možnostmi včetně technologických a potřeba zvládnout požadavky na státní rozpočet, který financuje podstatnou část existujících geodat. Byla tedy hledána odpověď na otázky: jaký vliv má cena dat na rozvoj trhu a jakou strategii má volit stát pro podporu tohoto rozvoje. Studie přinesly zejména tyto skutečnosti:
•	francouzský trh ve srovnání s USA a některými zeměmi Evropy zaostává (příčinou je cena, dostupnost nebo kvalita ?),
•	přestože se politiky a přístupy k cenám poskytovaných dat dosud nepřizpůsobily podmínkám současnosti (nové technologie, Internet apod.) a zejména pro nové uživatele jsou ceny podstatné a jejich pokles je velmi pomalý (ve srovnání s cenou HW nebo SW) nejsou ceny hlavní brzdou rozvoje trhu,
•	hlavní brzdou je nedostatečná dostupnost dat (některé okruhy dokonce neexistují) a skutečnost, že služby je poskytující nejsou orientovány na potřeby trhu,
•	americký model bezplatného poskytování federálních dat podporuje rozvoj informačního průmyslu, snížení podpory z rozpočtu však může ohrozit kvalitu dat,
•	potřeba vyjasnit politiku cen a zpřístupnění dat veřejné správy,
•	potřeba podpořit digitalizaci řady existujících datových fondů,
•	zvýšení vědomí uživatelů o možnostech a přínosech při využívání geoinformací,
•	rozšíření poskytovaných dat veřejnou správou (veřejných dat),
•	role státu je možná ve třech variantách:
o	zvýšení role státu - zvýšení produkce veřejných dat spolu s komerčními příjmy, tím snížení závislosti na státním rozpočtu, avšak potřeba počátečních investic, rizika z cen, potlačení rozvoje soukromého informačního sektoru, konkurenční obtíže zejména pak na mezinárodním trhu, dopadem je snížené vytváření pracovních příležitostí, 
o	snížení role státu - spoléhání se na veřejný sektor, maximální liberalizace zpřístupnění, převedení řady činností současných producentů dat ve veřejném sektoru do privátní sféry, tím ale vzniknou problémy rekvalifikace a snížení pracovníků ve veřejném sektoru a jak se soukromý sektor zachová, není jisté,
o	dosažení součinnosti obou složek - vyhodnocení veřejných dat, preference dat základních, jasné oddělení činností veřejné správy a komerčních činností veřejného sektoru, zhodnocení dosud nevyužívaných dat, vývoj spolupráce veřejného a soukromého sektoru, snížení nákladů a poskytování s využitím nových technologií, nárůst role veřejného sektoru jako subdodavatele (zachová zaměstnanost ve veřejném sektoru, limituje účast státního rozpočtu rozvojem komerčních aktivit, zapojuje soukromý sektor do pořizování a distribuce dat, upřednostňuje nabídku s respektováním nových technologií, podporuje rozvoj pracovních příležitostí v soukromém sektoru; problémem je jak zajistit potřebný přenos činností a potřebnou součinnost).

Modely poskytování informací ze státních informačních systémů a situace na Slovensku
/ZA-SIS/
V příspěvku předneseném na 15. kartografické konferenci, Zvolen 2003 jsou shrnuty přístupy a strategie k poskytování dat a informací veřejné správy (pod názvem "ze státního informačního systému". Pozn. Označení státní informační systém (SIS) se na Slovensku používá ve smyslu dříve používaném i v Česku, nyní "informační systémy veřejné správy".
K všeobecné situaci se zejména konstatuje, že:
•	strategie a podmínky poskytováni informací ze státního informačního systému závisí na tradici, etických a morálních principech a celospolečenských zájmech,
•	orgány státní správy a samosprávy, právní subjekty nakládající s veřejnými financemi a majetkem mají být otevřené pro občany, kteří je platí,
•	svobodný přístup je nevyhnutelným předpokladem pro efektivní fungování občanského státu,
•	existující modely jsou tří druhů:
o	otevřený model - všechny informace a informační služby se poskytují bezplatně (výhoda: nejvíce vyhovuje požadavkům občanského státu, jednoduchost, přehlednost; nevýhoda: ekonomické aspekty rovnostářského poskytování všem subjektům pro všechny účely),
o	komerční model - principy tržního hospodářství, za přiměřenou úhradu, možnost licencování (protiargument: získané za peníze daňových poplatníků je jim znovu prodáváno, možnost zvýhodnění určitých skupin, které získají dominantní postavení na trhu),
o	smíšený model - odlišují se různé druhy informací a způsoby jejich využití, bezplatně pro výkon státní správy, ostatním osobám bezplatně nebo za cenu výdeje, informační služby a přidaná hodnota za přiměřenou náhradu (výhoda: svobodný přístup občanů k vládním informacím a současné zohlednění ekonomických aspektů),
•	úlohou státních institucí není prodej informací,ale na druhé straně to může být zajímavý zdroj příjmů,
K současné situaci na Slovensku se pak uvádí zejména:
•	podle zákona č. 261/1995 Z.z., o štátnom informačnom systéme, jsou provozovatelé povinni poskytnout informace ze SIS, tj. které mají být k dispozici každému, kdo o to požádá. Mezi provozovateli jakýchkoli částí SIS stanoví zákon výměnu bezúplatnou, při poskytování fyzickým nebo právnickým osobám pak opravňoval požadovat náhrady podle dohodnuté ceny. Situace hodnocena jako komerční model, ve kterém jsou orgánům státní správy informace poskytované bezplatně (vícenásobné využití investovaných prostředků),
•	změna po přijetí zákona č. 211/1995 Z.z., o slobodnom prístupe k informáciám., který zavádí povinnost veřejného sektoru poskytovat informace, které má k dispozici, a to bezplatně nebo za úhradu nepřekračující náklady spojené s distribucí. Současně je zavedena povinnost zpřístupnění v síti Internetu, což je zatím realizováno částečně,
•	není povinností uvádět účel a tím se tedy nerozlišuje mezi osobním a komerčním využitím,
•	za další informační služby apod. je však možné požadovat úhradu,
•	povinnosti jsou zřejmé v případě informací, problémem je však nerozlišování pojmů údaj a informace v právních předpisech. Právo tyto pojmy považuje pravděpodobně za totožné, ve smyslu informatiky jde však o dva různé pojmy, což může a je zdrojem problémů při uplatňování zákonů v praxi,
•	protože informaci nese vždy údaj, je podporováno právní ztotožnění. Poskytnutí informace pak znamená poskytnutí údaje, který informaci nese, nebo z něhož informace může být odvozená.
Pozn. Zdá se, že názor autora na výklad právního stavu nemusí být všeobecně sdílen provozovateli a jak je uvedeno "výklad a uplatňovaní zákonů by měly být jednotné, v souladu s právy občanů a principy demokratického státu. V rámci koncepce rozvoje SIS je třeba doplnit a rozpracovat opatření směřující k praktickému naplnění .. (obou zákonů)…a všeobecně závazných předpisů upravujících přístup k vybraným druhům informací".

Některá fakta a zkušenosti z Velké Británie - obecnější témata
/ZA-UK-HSMO, ZA-AGI-DirectiveEU, ZA-AGI-HospSoutez/
Významnou úlohu v publikaci dokumentů a dat a informací z činnosti státní správy sehrává ve Velké Británii Her Majesty's Stationary Office. Jedná se o součást úřadu vlády zodpovědnou za podmínky a zajištění publikace vládních dokumentů a informací včetně elektronických forem, ochranu zájmů a práv státu - "koruny" - a poskytování dokumentů a informací veřejnosti a komerčnímu sektoru (toto spolu s ministerstvem obchodu a průmyslu). Jedná se o orgán, který též fakticky realizuje informační politiku a e-government ve Velké Británii. Realizuje též webové služby typu portál státní správy. Podporuje jednotnou licenční politiku, ochranu intelektuálního vlastnictví a řeší stížnosti na porušení přijatých zásad v oblasti zpřístupnění dokumentů a informací. Sleduje cíle a potřeby informační a dnes již znalostní ekonomiky. (Viz též odst. 5.1.)
Existují dobré zkušenosti s jednotnými on-line uzavíranými licencemi (Click-Use Licenses), což je oceňováno i soukromým sektorem a Asociací pro geografické informace. Základem je existující přesný soupis všech možných druhů dokumentů. Zájemce pak zvolí druh, o který má zájem, je seznámen s podmínkami a po své identifikaci potvrdí akceptaci licenčních podmínek (uzavře licenční smlouvu). Existují i takové druhy, kde licence není potřebná. V případech, kdy součástí je zpoplatnění, řeší se i poplatek on-line (tento režim se dále zdokonaluje). 
K podpoře transparentnosti a spravedlivého postupu při udělování licencí komerčně zaměřenými složkami vládních orgánů a tzv. trading funds (specifická forma státních komerčně fungujících organizací, mj. této formy jsou i mapovací agentury - Ordnance Survey nebo pracoviště meteorologické služby), zveřejnilo HSMO "kodex spravedlivého poskytování informací" (Information Fair Trader Scheme). Každý vedoucí vládních agentur se k jeho dodržování musí připojit. Liberalizace přístupu k dokumentům a informacím státní správy má již delší tradici a zkušenosti a řešení se stala do značné míry i podkladem pro přípravu Směrnice EU.
Právě dokumenty (data a informace) vedené "trading funds" jsou zpoplatňovány a hospodaření těchto subjektů je založeno na samofinancování (nebo převážně na něm). Na rozdíl od ministerstev nejsou u těchto subjektů ceny za poskytnutí na úrovni nákladů na pořízení výstupu (tzv. marginal costs), ale jsou odvozeny od úplných nákladů (revenue costs) zahrnujících i přiměřený zisk na investice (tedy případ samofinancování - "cost recovery").
Ve Velké Británii se ale např. právě okolo statutu a činnosti Ordnance Survey (OS) vede živá debata.
Dále je sdílena potřeba, aby poskytování dat a informací se dělo s respektováním zásad hospodářské soutěže a nenarušovalo ji. Svědčí o tom jak výše zmíněný kodex spravedlivého poskytování informací, tak stanovisko vlády k Ordnance Survey (viz výše) nebo kontakty AGI s britským úřadem pro hospodářskou soutěž.

Některá fakta a zkušenosti z Velké Británie - konkrétnější témata
/ZA-UK-HSMO 2, ZA-AGI-DirectiveEU 2, ZA-AGI-PGA2, ZA-AGI-OS/
Jednou z nových možností řešení poskytování dat a informací ze zdrojů spravovaných Ordnance Survey představuje globální smlouva OS a vládních orgánů zastoupených meziministerskou komisí pro geografické informace uzavřená po prvé v roce 2002 (Pan-government Agreement - PGA). Finanční objem smlouvy byl 1.9 mil. GBP a na jejím základě mohou vládní orgány a instituce využívat data produkovaná OS. Smlouva mj. zvýšila počet uživatelů na dvojnásobek (ze 40 na 80), což přivodilo více aplikací ve prospěch vládního sektoru.
V nedávné minulosti proběhlo ve Velké Británii také zhodnocení možností změny statutu OS (dosud specifická forma "trading funds", ale též funkce státní správy) na "public limited company" 100% vlastněnou státem (pravděpodobně blízko veřejně prospěšné společnosti v ČR). Tyto návrhy předložila OS. Ostatními zúčastněnými (uživatelé, firmy, AGI, parlamentní výbor) bylo naléhavě doporučováno zpřesnění hranice mezi komerčním působením a výkonem vládních funkcí a jmenování regulujícího a arbitrážního subjektu řešícího případné spory mezi OS a uživateli. Zhodnocením a zvážením možností a výhod byla pověřena speciální skupina vládních činitelů i zástupců nevládního sektoru (britská AGI) a k posouzení byla zapojena i konzultantská firma. Jednání k věci se vedlo na úrovni výboru britského Parlamentu (Transport, Local Government and the Regions Committee) a v Parlamentu samém. V závěrech přijatých vládou byla změna statutu ve shodě s názory parlamentního výboru odmítnuta, v rozporu se stanovisky parlamentního výboru a uživatelů však nebyly přijaty ani návrhy na upřesnění činností OS a oddělení činností vykonávaných v "národním" (veřejném) zájmu a činností charakteru komerčních aktivit. Vláda ale opakovaně potvrdila potřebu spravedlivého chování OS včetně vystupování v hospodářské soutěži a zájem na úzké spolupráci OS, AGI a komerčního sektoru. Na stanovisko vlády ostře reagoval jak parlamentní výbor, tak AGI ("naslouchá nám vláda?") a lze tedy předpokládat, že diskuse nekončí.

Právní a ekonomické aspekty ovlivňující rozvoj prostorové infrastruktury v Nizozemsku
/ZA-NL/
•	Situace v Nizozemí je nedořešená:
o	ministr územního rozvoje a minorit podporuje volný přístup,
o	to by ale radikálně měnilo situaci vytvořenou v 80.létech, kdy došlo k uplatnění samofinancování při poskytování informací,
o	ambiciózní program e-government ale směřuje k co největšímu zpřístupnění informací o a z činnosti veřejné správy,
o	je tedy třeba řešit i protichůdné skutečnosti a tendence,
•	mj. se otevírá problém zaručení dobré kvality základních datových bází, při jakém finančním modelu?,
•	tři kategorie dat-informací-dokumentů:
o	právní dokumenty, rozhodnutí apod. - plně přístupná,
o	informace podle zákona o svobodném přístupu - informace o činnosti a důvodech různých rozhodnutí - plně přístupná za paušální poplatek,
o	ostatní informace včetně obsahu vládních databází (data nejzajímavější pro komerční využití) - pro jen částečné využití v činnostech a rozhodování nejsou považovány za předmět zpřístupnění podle zákona o svobodném přístupu k informacím (ad výše), proto (zatím ?) obsahy databází nelze obdržet,
•	doporučení komise "ústavní práva v digitální epoše": změna situace na "veřejné právo přístupnosti vládních informací", parlament podporuje tezi: "čím více občanů informace užívá, tím je větší celospolečenský přínos". Potřeba změny ústavy v tomto směru,
•	problematika zpřístupnění pro komerční využití otevřena v 1997 memorandem ministerstva vnitra, po kterém následovala široká diskuse,
•	studie "Trh a vláda" prezentovaná následně ministerstvem ekonomiky doporučila ukončení aktivit vládních agentur na trhu, vládní orgány se mají omezit na veřejnou správu, podpora rozvoji ekonomiky zpřístupněním,
•	současný stav:
o	vládní agentury mohou sbírat data, když jsou potřebná pro jimi vykonávanou veřejnou správu,
o	vládní agentury nesmí vykonávat činnosti, když mohou být vykonávány soukromým sektorem, s výjimkou, že je to ve veřejném zájmu,
o	pokud vládní agentury působí společně se soukromým sektorem, musí se tak dít při respektování pravidel hospodářské soutěže: stejné zpřístupnění základních datových bází pro všechny včetně mateřského subjektu,
o	pokud soukromý sektor nemůže či nechce zhodnotit základní datovou bázi, může ministr rozhodnout, že toto může učinit vládní agentura s cílem lepšího zpřístupnění,
o	často se vyskytují při poskytování omezení užít data jen pro jmenovité úkoly, dále nepředávat apod., nizozemský statistický úřad neomezuje, ale vymiňuje si dohodnuté podíly na zisku,
o	podmínky dostupnosti a poplatek se za současného přístupu liší u jednotlivých vládních agentur stejně jako u provincií,
•	při snížení či opuštění samofinancování obava z poklesu prostředků a tím poklesu kvality,
snaha určit klíčové základní datové báze (autentické registry s financováním ze státních prostředků se zaručenou kvalitou a právní zodpovědností za ni) pro volný přístup.

Právní a ekonomické aspekty ovlivňující rozvoj prostorové infrastruktury v USA
/ZA-USA, ZA-EuroGeographics/
•	Hlavní přístupy podporující využití veřejných informací pro ekonomické a politické potřeby občanů:
o	podpora vzdělání a osvěty veřejnosti,
o	ochrana intelektuálního vlastnictví,
o	účast na ekonomickém rozvoji,
o	ochrana národní bezpečnosti,
•	východiskem právních opatření je přesvědčení, že ekonomické a společenské přínosy informací budou pro společnost maximalizovány, když bude povzbuzována široká diverzifikace vytváření, distribuce a využívání informací. K tomu přispívají výdělečné i nevýdělečné organizace, vládní agentury i občané,
•	je shledáváno, že vládní registry a databáze představují vysoce cenný veřejný (národní) statek,
•	federální orgány mají explicitně zakázáno uplatňovat autorskoprávní ochranu. Je to obecným principem, ale některé státní a místní orgány jej uplatňují (smyslem je uplatnit poplatky, což ale není smyslem autorskoprávní ochrany),
•	z poskytování neplyne odpovědnost poskytovatele za dopady z využití. Kvalita je dána potřebami pořizovatele, není kvalitou pro jiného (ten musí zvážit, co a pro co může využít),
•	i přesnost geodat je dána jen a jen potřebami uživatele (pořizovatele), není a priori jednotně dána (ani např. při určování vlastnických hranic půdy),
•	přitom je uplatňována přísná ochrana osobních údajů, které nesmí být poskytovány.
Pozn. Je třeba ještě poznamenat, že náklady na činnosti federálních orgánů USA, které zajišťují pořízení a vedení geodat, jsou plně hrazeny z federálního rozpočtu bez nutnosti např. vracet příjmy za jejich poskytování do rozpočtu zpět (jako je tomu např. v ČR nebo zpětně do vlastních rozpočtů nebo jako v případě některých samostatně hospodařících evropských mapovacích agentur.

Praxe a pohledy evropských mapovacích agentur
/ZA-NMA 1-5/
Všeobecnou skutečností v evropských zemích je, že produkty (datové a informační výstupy) národních mapovacích agentur - národních zeměměřických služeb (v ČR reprezentované Zeměměřickým úřadem) jsou poskytovány uživatelům za úhradu. Příjmy pokrývají část nákladů na činnost agentur, a to v různé míře v jednotlivých státech. Převážně jsou finanční podmínky shodné jak pro veřejný, tak pro soukromý sektor (různě jsou některé produkty poskytovány levněji až zdarma veřejnému sektoru). V každé zemi existuje různé organizačně právní zázemí pro právě takový či jiný přístup a postup.
Obecně mají mapovací agentury tři základní hospodářské statuty (použito pojmů českého prostředí):
•	rozpočtové organizace s nejvyšším krytím nákladů ze státního rozpočtu (70-90 a více %, případ ČR v rozmezí 80-89%),
•	příspěvkové organizace, státní podniky nebo veřejné organizace s krytím nákladů ve výši 30-69 %,
•	hospodářské organizace, akciové společnosti apod. - případ britské Orvance Survey (98,8% kryto vlastními příjmy, v tom 15% grant Parlamentu).
EuroGeographics sdružuje 40 členů z 38 evropských zemí - mapovacích a katastrálních agentur (NMA), z ČR je členem Český úřad zeměměřický a katastrální. EuroGeographics je významným účastníkem evropských aktivit v oblasti geoinformací včetně problematiky "Legal and Commercial Issues" (název jedné z pracovních skupin). 
EuroGeographics jako celek si je vědoma společenské i ekonomické ceny geoinformací a také na svých webových stránkách uvádí některá cenná finanční ohodnocení a oblasti významných přínosů. EuroGeographics se značnou měrou a aktivně zúčastňuje celoevropských projektů zabývajících se problematikou zpřístupnění geodat a geoinformací zejména pak přípravy Směrnice EU a projektu INSPIRE.
Pro potřeby předkládané studie byl poskytnut diskusní podklad EuroGeographics, který je prvním z dokumentů a otevírá diskusi s cílem posoudit společné rysy a rozdíly v přístupech v jednotlivých zemích (NMA) a v případě, že lze dosáhnout společný přístup, jaké principy by společná politika mohla sledovat při respektování různých národních ekonomických modelů. Studie zejména uvádí (přepokládá se postupné detailnější zpracování v dalším období) jako východiska zejména následující představy:
•	EuroGeographics může v budoucnu vystupovat buď v roli správce vybraných evropských dat z pověření NMA (dnešní stav) nebo se může stát i prodejcem dat jednotlivých NMA (někteří doporučují),
•	maloměřítkové produkty se poskytují za cenu prací jejich údržby (ne počátečního pořízení), a to vyváženě ke schopnosti trhu za produkty zaplatit,
•	evropské produkty pro evropský trh mohou podléhat jiným podmínkám než národní produkty na národních trzích,
•	pokud jsou národní produkty součástí produktů EuroGeographics nemůže být cena nižší než cena národní,
•	poskytování jedině v režimu roční licence s aktualizací,
•	data via Internet budou poskytnuta jen v zajištěném formátu bez možnosti stažení vektorových dat nelegálně,
•	pro uživatele musí být nejdříve splněny podmínky kvality a konzistence dat, a jen v tom případě lze mluvit o cenové úrovni,
•	cenová politika a politika dostupnosti a využitelnosti musí být jednoduchá, transparentní, pružná a snadno realizovatelná,
•	vyšší zpoplatnění v rámci víceuživatelských licencí, slevy pro dlouhodobé licence,
•	uvádí některá srovnání národních přístupů (jde např. o tabulky poskytnuté též ČÚZK bez udání zdroje).
Pro významnost oblasti mapovacích agentur a bližší náhled se připojuje tabulka z podkladu /ZA-NMA 4/:
Table 1. Extract from survey of national pricing & licensing policies
Country	Activities	Finances	Business information	
	Topographic mapping 	Cadastre/Land registration	Total costs of running the organisation
million €	Revenue from user payment (licensing)
million €	Which sectors provide the main source of revenue for the licensed products?	How you trade within government?	
Austria	1:50.000 to 1:1.000.000	Cadastre, real estate database		about 10% of budget	Public sector.	Same rules as for private sector.	
Belgium	1:5 000 to 1:250 000	No	13,3	3,5	public sector
public utilities	Discount of 20%	
Bulgaria	No	No 	1,750	n.a. 	Land registration, spatial planning and urban development 	Marginal costs - only costs for producing the copies of the information 	
Croatia	1:5 000 - 1:500 000	No.	23,44	2,47 	1.	Cadastre offices
2.	Direction for topographic survey and mapping
3.	Direction for cadastral issues	Certain “basic information” are free for state bodies..	
Czech Republic	1:10 000 to 1:1 000.000	Cadastre, title registration.	70 mill.€	25%	Geodata – Ministry of Agriculture	Cadastre – same rules with some exceptions.	
Denmark	1:10.000 to 1:1.000.000	Yes	37,4	15	Public sector.	Same rules as for private sector.	
Finland	1:10.000 to 1:4.500.000	Except town plan areas	110 	38,2 cadastre, 10,3 business markets	Public bodies and the forestry companies	Same rules as for private sector.	
France	1:25000 to 1:1 mill.	No	124	50	Public sector 80 %	Same as for private sector	
Germany	1:200.000 to 1:1.000.000	No	25	1	Private sector and public sector (Länder level)	No costs within federal administration	
Great 
Britain	1:1250 to 1:1m	No	164 331	144 755	Government (central/local/ regional), Utilities, Commercial, Consumers. Emerging markets	Same rules as for private sector	
Greece	1:5.000 to 1:5.000.000	No	5,5	0,3	Public sector.	Same as for private sector, with exception for topographic diagrams financed by public sector. 	
Hungary	1:10.000 to 1:100.000	Decentralised Land registry (116 Local Land Offices). State border service, Central Archive of cadastral and topographic maps and control points, Remote Sensing Centre, Satellite Geodetic Observatory. 	11,6	1	Public sector	Same rules as for private sector	
Luxembourg	Yes 
1/20.000 to 1/250.000	Yes 
Cadastre	2,7	+ 10%	Digital data: 
Public and sector 80-90 %	No cost for public sector
20 % discount for local municipalities	
Netherlands	1:1.000 or 1:2 000 and 1:10 000 to 1:500 000	Including cadastral maps	183	23	Public sector for topography 	Same as for private sector	
Northern Ireland	1:1,250 to 1:1 million	Cadastral mapping	11,5	3,7	Government – central, local. Utilities. Commercial. Consumers. Emerging markets	Same rules as private sector. 	
Norway	1:5.000 to 1:5.000.000	Property information database (GAB). Taking over Land registry	75,5	13,7	Public sector.	Same as for private sector.	
Slovenia	1:5000 to 
1:1 000 000	Cadastre of real estate, buildings, Register of spatial units	18	0,9	Public sector for topography and cartography. 	No costs within federal administration.	
Spain	No	No	6.07	2.5	Public sector and private sector, similar.	By means of discounts	
Switzerland	1:25,000 to 1:1 million	Cadastral surveying - delegated to the Cantons. 	34	14.7	Commercial products:
Maps and digital data	According to the same rules as for private sector (pro forma invoice)	

Seminář Volná dostupnost geoinformací
/ZA-WS-NL/
Diskuse k problematice podmínek dostupnosti dat a informací veřejné správy a jejich využitelnosti má v Evropě již delší historii. Nizozemsko bylo nesporně jednou ze zemí, která se snažila již okolo roku 1998 si vyjasnit problematiku a hledat odpovídající řešení. Motivační skutečností byl liberální přístup v té době již realizovaný v USA a oproti tomu existující tradiční, z hlediska dostupnosti limitující skutečnosti jak v Nizozemsku, tak v Evropě obecně. Na semináři "Free accessibility of geo-information in the Netherlands, the United States and the European Community" organizovaném TU Delft a sdružením RAVI (nejblíže poloze sdružení Nemoforum, částečně též České asociace pro geoinformace v ČR) vystoupili a podíleli se jak představitelé soukromého sektoru, tak i představitelé veřejné správy Nizozemska, odborníci z USA i dalších evropských zemí a EUROGI (European Umbrella Organisation for Geographic Information). Seminář (pořádán v r. 1998) především dokázal objasnit řadu souvisejících skutečností, přičemž sledoval možnosti co nejširší dostupnosti a tím i využitelnosti dat a informací veřejné správy, zejména jejich poskytnutí pro komerční sektor a přínosy z toho plynoucí.
Okolnosti a obsah svědčí i o tom, že s tímto časovým předstihem byla v Nizozemsku - a šířeji v tehdejších EC - zahájeno intenzivní hledání cest a způsobů, jak dosáhnout akceptovatelných a celospolečensky přijatelných a potřebných řešení k co nejširší využitelnosti dat a informací veřejného sektoru a ekonomické výhodnosti takového stavu.
Dnes je Nizozemsko pokládáno spolu s Velkou Británií za evropskou zemi, kde jsou data a informace veřejné správy dostupná a poskytovaná za velmi liberálních podmínek. Skutečnosti a návrhy, které na tomto semináři zazněly, se pak nijak neliší od dnešních řešení přijatých v rámci Směrnice EU. Řada pohledů, které zazněly na semináři má však nepochybnou platnost a užitečnost i v současné situaci ČR.

Směrnice Evropského parlamentu a Evropské rady k dalšímu využití informací veřejného sektoru
/ZA-DirectiveEU, ZA-GINIE 3.ZA-GEOconnexion, ZA-eENVOY /
Směrnice Evropského parlamentu a rady k dalšímu využití informací (v původním návrhu "dokumentů") veřejného sektoru byla připravována dlouhodobě. Dokument "green paper" ("zelená kniha"), vzniklý v roce 1998 z iniciativy Evropské komise v rámci prvních realizačních kroků k podpoře rozvoje informační společnosti v Evropě, formuloval význam dat a informací veřejné správy (PSI) v éře informační společnosti včetně ekonomického potenciálu PSI. Specifikoval jednotlivé aspekty s problematikou spojené a poukázal na zkušenosti a náskok USA v této oblasti. Je možné ještě připomenout, že první doporučení Evropské komise je datováno rokem 1987, kdy bylo konstatováno, že podpora trhu informačních služeb je významnou součástí strategie EU. Účinnost doporučení však nebyla shledána dostatečnou.
Na základě "zelené knihy" byla v roce 2000 zpracována odborná zpráva (PIRA Report), která analyzovala problematiku podrobněji. V souhrnu je možné uvést, že názory a hypotézy zelené knihy byly argumentačně podpořeny a byly formulovány návrhy řešení. Na základě PIRA Report byly pak zahájeny práce na formulaci Směrnice Evropského parlamentu a rady k dalšímu využití a komerčnímu využití dokumentů (dat a informací) veřejného sektoru (dále Směrnice EU). Návrh dokončený v červnu 2002 byl postupně projednáván v orgánech EU. V létě 2003 bylo dosaženo shodného stanoviska příslušného parlamentního výboru (Výbor pro průmysl, zahraniční obchod, výzkum a energetiku) a Evropské rady a komise, kdy byly dohodnuty změny v textu. Změny však neměnily smysl směrnice, přinesly některá dílčí upřesnění (k tomu viz též - interview na Ministerstvu informatiky; veškerá dokumentace projednávání Směrnice EU v orgánech EU je veřejně dostupná na serverech EU). Směrnice byla přijata (podepsána) 17.11.2003 a byla 31.12.2003 publikována v Official Journal of the European Communities. Konečné znění má již MI k dispozici a pro potřeby studie jej poskytlo. Český překlad zajišťuje Úřad vlády ČR a lze jej očekávat v průběhu ledna 2004. Pozn. Tento vývoj během zpracovávání studie mění i přístup v rámci předkládané studie. Připravované návrhy se z polohy, že jsou konformní s připravovanou Směrnicí EU, přenášejí do polohy, že znamenají návrhy konkrétní realizace ustanovení Směrnice EU !
Směrnice EU přináší řadu komplexních systémových opatření ke zpřístupnění dat a informací veřejného sektoru (PSI). Na národních státech ponechává jejich konkrétní aplikaci. Směrnice např. neřeší konkrétně problematiku zpoplatňování resp. nezpoplatňování, kterou též ponechává na jednotlivých státech.
Směrnici EU bude muset Česká republika aplikovat v roce 2004 - 2005 již jako člen EU (povinnost aplikace nastává po 18 měsících po jejím vstoupení v účinnost, tj. ve druhém pololetí 2005).
Pro klíčový význam Směrnice EU je dále, i když heslovitě, uvedena charakteristika přístupu a opatření v ní obsažených. Celkový koncept a smysl směrnice je pak obsažen v její úvodní části. Plně vychází z analýz a doporučení předchozích dokumentů (zejména "zelená kniha" a PIRA Report). Směrnice je zaměřena na další využití PSI (v anglickém originálu užito "re-use", též možno přeložit jako znovuvyužití, druhotné využití; pro potřeby předkládané studie se používá termín "další využití"), tedy využití mimo veřejný sektor. Nezabývá se tedy podmínkami dostupnosti a využití v rámci veřejného sektoru např. mezi jednotlivými subjekty veřejného sektoru (toto není "dalším využitím" ve smylu směrnice). Pozn. Lze však usuzovat, že podmínky "uvnitř" veřejného sektoru by neměly být méně systémové, méně jasné či nějak jinak porušující principy pro poskytování "vně" veřejného sektoru. Směrnice nestanovuje také povinnost povolit ten nebo jiný dokument pro využívání (to je věc národních států). To co stanovuje či doporučuje se týká těch informací resp. dokumentů, které pro využívání jsou uvolněny. Pak se musí respektovat závazné části Směrnice a zvážit její doporučení.
Směrnice vytváří stejné základní podmínky v rámci evropského trhu tím, že členským státům doporučuje liberalizaci zpřístupnění dat a informací, a to když ne zdarma, tedy za minimálních poplatků nepřevyšujících náklady spojené s poskytnutím příp. s pořízením. Nenařizuje tedy co a za jakých poplatků má být zpřístupněno. Pokud informace - "dokumenty" (termín používaný směrnicí většinou; dokumentem se rozumí cokoli mající informační obsah nebo jeho část bez ohledu na medium - "document means any content whatever its medium …": papírová forma, elektronická forma, zvuková, vizuální nebo audiovizuální nahrávka, tedy v našem pojmosloví i data a informace v jakékoli formě) zpřístupněny jsou, pak musí být dodrženy některé základní přístupy a podmínky, které vesměs mají systémový charakter. Podmínky jsou založeny na principech transparentnosti prostředí a zajištění rovných podmínek všem, včetně rovnosti na trhu (respektování pravidel hospodářské soutěže) tím, že zejména stanoví:
•	podmínky dostupnosti: pokud možno v elektronické formě, ve formátech, které subjekt používá, poskytnutí ne později než za 3 týdny, odmítnutí poskytnutí musí být zdůvodněno s uvedením místa, kde se lze odvolat,
•	principy zpoplatnění: pokud je zpoplatňováno, tak celkový příjem za poskytování nesmí překročit skutečné náklady spojené s pořízením, vedením a poskytnutím zvýšené o rozumný zisk pro reinvestice (nákladová cena), je na subjektu prokázat takto stanovení ceny. Je ale žádoucí, aby ceny byly cenami jen za pořízení výstupů při poskytování ("marginal costs"),
•	nediskriminace: podmínky musí být nediskriminační, shodné pro srovnatelné okruhy uživatelů. Např. je tedy možné stanovovat jiné podmínky pro poskytování v rámci veřejného sektoru a jiné při poskytování navenek. Pokud subjekt veřejného sektoru využívá dokumenty dále i k vlastní komerční činnosti, musí vycházet ze shodných podmínek, za jakých jsou dokumenty poskytovány navenek,
•	transparentnost: podmínky poskytnutí včetně cen musí být stanoveny předem a zveřejněny, mají být pokud možno elektronicky dostupné,
•	usnadnění získání: členské státy musí zaručit standardní licenční smlouvy a jejich publikaci v digitální formě a elektronicky zpracovatelné, členské státy zajistí dostupnost informací o existujících poskytovaných dokumentech a podmínkách jejich dostupnosti, nejlépe v elektronické formě v on-line přístupu,
•	spravedlivá hospodářská soutěž: subjekty veřejné správy se musí vyvarovat možnosti konfliktu s pravidly volné hospodářské soutěže, žádný zájemce nesmí být vyloučen, zákaz exkluzivních smluv. Pokud je exkluzivní smlouva ve veřejném zájmu, musí být řádně projednána, veřejně zpřístupněna a každé tři roky přezkoumána,
•	předmětem poskytování nemohou být dokumenty požívající zvláštní ochrany (ochrana osobních údajů, ochrana práv třetích osob vyplývající z ochrany intelektuálního vlastnictví apod.),
•	apriori se Směrnice EU netýká informací resp. dokumentů veřejného sektoru z oblasti školství, kultury, knihovnictví, muzejní činnosti apod.

Studie politik a přístupů souvisejících s geografickými informacemi v Evropě
/ZA-GI-POLICY, ZA-EUROGI-EC/
Studie "Study on Policy Issues Relating to GI in Europe" byla zpracována v roce 1997 v rámci projektu IMPACT pro Evropské společenství. Jedná se o jeden z prvních komplexních materiálů hodnotících na jedné straně význam geodat a geoinformací, na druhé straně pak problematiku dostupnosti a využitelnosti v tehdejší době. Významné místo v tom sehrává problematika dostupnosti, která spolu s kvalitou a právy intelektuálního vlastnictví, je označena za rozhodující oblasti, které vyžadují pozornost a řešení. V závěrech k tomuto se mj. uvádí:
•	význam a přínosy geoinformací musí být pochopeny politiky a vedoucími úředníky,
•	podmínky dostupnosti jsou jedním z nejdůležitějších úkolů, který je třeba řešit na úrovni EC,
•	využitelnost podpoří trh s geoinformacemi, má význam pro chudší regiony, současný stav vytváří bariéry,
•	v rámci evropské informační politiky musí být sledovány i speciální požadavky oblasti geoinformací,
•	pro orgány a úřady veřejné správy (zejména na úrovni místních orgánů) chybí dostatečný mandát k poskytování dat, stávající finanční pravidla nejsou stimulující,
•	podmínky v zemích jsou byrokratické a značně se liší,
•	mnohdy ani není známo, co je dostupné.

Studie požadavků na geografické informace a jejich zdrojů v Evropě
/ZA-GI-BASE/
Studie "Study on demand and supply for GI in Europe" zpracovaná v roce 1997 pod vedením Ordnance Survey pro Direktoriát XIII Evropské komise představuje další ze základních podkladů, který komplexně vyhodnocuje stav potřeb a možností využitelnosti a poskytování geoinformací v Evropě. Není nevýznamné, že hlavním zpracovatelem byla britská mapovací agentura Ordnance Survey, ne představitel uživatelské či komerční sféry, ale agentura státu. I když hlavní cíl a obsah studie je soustředěn na existující datové a informační fondy a potřeby fondů chybějících (s akcentem na tzv. základní data) ve vztahu k potřebám uživatelů a trhu s informacemi, který se rozvíjí a má významnou budoucnost a potenciál, jsou mezi hlavní bariéry - vedle neexistence některých druhů dat (zejména "základních") a nedostatečného vědomí o rozsahu využitelnosti geodat a geoinformací a jejich významu a přínosech - zahrnuty i podmínky spojené s dostupností včetně podmínek cenových. Za hlavní je označena právě dostupnost ve smyslu vůbec data a informace získat bez ohledu na případnou cenu, cenový problém je řazen až jako problém následný, avšak též velmi významný. Studie doporučuje na podporu trhu s geoinformacemi podrobněji objasnit některé aspekty a vyzdvihuje význam celoevropského pohledu a potřeb řešení. Jako zřejmě první (následně podrobněji pak PIRA Report - viz odst. 5.6.1) kvantifikuje i ekonomický význam a přínosy trhu s daty a informacemi.

Zpráva PIRA
/ZA-PIRA/
Zpráva připravená konsorciem PIRA International Ltd., University of East Anglia a Knowledge View Ltd. v roce 2000 pro Evropskou komisi vyhodnocuje ekonomický potenciál dat a informací pořizovaných a spravovaných veřejným sektorem (PSI) v Evropě (dále PIRA Report). Vyčísluje celkovou cenu PSI a potenciál, který nabízí, budou-li poskytovány volně i komerčnímu sektoru. Zpráva se stala zlomovým bodem, kdy od předchozích debat o možnostech, výhodách a problémech spojených s širším využíváním PSI se přešlo k přípravě Směrnice EU, jejíž jednu ze dvou hlavních argumentací - a z ekonomického hlediska hlavní - tvoří právě závěry PIRA Report.
Některé konstatované skutečnosti z argumentací ve prospěch uvolnění PSI i pro komerční využití a přínosy takového přístupu:
•	veřejný sektor je největší producent dat a informací v Evropě (myšlena EU). Celková hodnota z nich pramenící činí cca 68 miliard EUR ročně, což je ale mnohonásobně méně než v USA (údaje získány za 10 států a extrapolovány na 15). PSI je mohutný ekonomický zdroj, ale značně nevyužitý (potenciál odhadován na 272 miliard EUR),
•	její využití je ve všech dalších oblastech. Toto využití může zajistit pouze soukromý sektor. Velký význam malých a středních podniků,
•	dosavadní opatření v Evropě (např. svobodný přístup k informacím veřejné správy, realizace e-government) jsou zcela nedostačující pro využití tohoto potenciálu. Nikde nebyla nastoupena jednoduchá a jasná politika USA: "a strong freedom of information law, no government copyright, fees limited to recouping the cost of dissemination, and no restrictions on reuse" ("silný zákon o svobodném přístupu k informacím, žádná vlastnická práva veřejné správy, poplatky omezeny na náhradu nákladů poskytnutí, žádná omezení pro další využití"),
•	jasné doložení, že politika samofinancování uplatňovaná v některých zemích (orgánech) nemaximalizuje využívání a využitelnost dat a informací. Při uvolnění pro komerční využití bez poplatku by příjem státní pokladny byl nejméně dvaapůlnásobný (příjem z daní) než současný příjem z poplatků. Dosavadní uplatňovaná politika tak není jen proti zájmům soukromého sektoru a koncových uživatelů včetně občanů, ale i proti zájmům vlád samých!,
•	rozvoj nového hospodářského sektoru ("nová ekonomika" věku informační společnosti -"Informační ekonomika") s nemalým počtem pracovních míst (ekonomickým přínosem se blíží sektoru knihtisku a vydavatelství),
•	současné prostředí (a chování subjektů veřejné správy) při využívání PSI narušuje pravidla volné hospodářské soutěže. Nedostatečnost účetních informací o subjektech veřejné správy ztěžuje možnost posouzení chování na trhu,
•	podmínky pro poskytnutí dat a informací veřejnou správou nejsou dostatečně transparentní, existují exkluzivní ujednání atp.,
•	k omezení přístupu je někdy zneužíváno i práv duševního vlastnictví (omezení jsou např. motivována obavou z podvodného využití, ochrany kvality dat a informací),
•	obava ze ztráty příjmů u subjektů veřejné správy vede k tomu, že případně omezují další využití svých dat nebo poskytnutí pro další využití předražují. Samotné uvolnění přístupu na bázi zákonů o svobodném přístupu k informacím není opatřením dostatečným,
•	uvedeny případové studie dokládající přínosy z využívání PSI stejně jako dokládající negativní konstatování,
•	dostupnost PSI pořízených subjekty na základě demokratického mandátu je klíčovým atributem "otevřené demokracie". Zákony o svobodném přístupu nezajišťují využitelnost pro další komerční využití soukromým sektorem,
•	souhrnné přínosy liberalizace dostupnosti PSI a uvolnění pro komerční využití: maximalizace využití potenciálu PSI, rozvoj nového hospodářského sektoru, zajištění spravedlivé hospodářské soutěže, realizace otevřené demokracie informační společnosti.

Příloha 5	Směrnice EU

Směrnice Evropského parlamentu a rady k dalšímu využití informací veřejného sektoru je publikována v Official Journal of the European Union, částka L 345/90 ze dne 31.12.2003. Kopie publikovaného znění je součástí volné přílohy. Následně je uveden text, kde jsou některá časová určení ještě v pracovní podobě.

DIRECTIVE 2003/98/EC OF THE EUROPEAN PARLIAMENT
AND OF THE COUNCIL
of 17 November 2003

on the re‑use of public sector information

THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,

Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 95 thereof,
Having regard to the proposal from the Commission ,
Having regard to the Opinion of the European Economic and Social Committee ,
Having regard to the Opinion of the Committee of the Regions ,
Acting in accordance with the procedure set out in Article 251 of the Treaty ,

Whereas:
(1)	The Treaty provides for the establishment of an internal market and of a system ensuring that competition in the internal market is not distorted.  Harmonisation of the rules and practices in the Member States relating to the exploitation of public sector information contributes to the achievement of these objectives.
(2)	The evolution towards an information and knowledge society influences the life of every citizen in the Community, inter alia, by enabling them to gain new ways of accessing and acquiring knowledge.
(3)	Digital content plays an important role in this evolution.  Content production has given rise to rapid job creation in recent years and continues to do so.  Most of these jobs are created in small emerging companies.
(4)	The public sector collects, produces, reproduces and disseminates a wide range of information in many areas of activity, such as social, economic, geographical, weather, tourist, business, patent and educational information.
(5)	One of the principal aims of the establishment of an internal market is the creation of conditions conducive to  the development of Community‑wide services.  Public sector information is an important primary material for digital content products and services and will become an even more important content resource with the development of wireless content services.  Broad cross‑border geographical coverage will also be essential in this context.  Wider possibilities of re‑using public sector information should inter alia allow European companies to exploit its potential and contribute to economic growth and job creation.
(6)	There are considerable differences in the rules and practices in the Member States relating to the exploitation of public sector information resources, which constitute barriers to bringing out the full economic potential of this key document resource.  Traditional practice in public sector bodies in exploiting public sector information has developed in very disparate ways.  That should be taken into account.  Minimum harmonisation of national rules and practices on the re‑use of public sector documents should therefore be undertaken, in cases where the differences in national regulations and practices or the absence of clarity hinder the smooth functioning of the internal market and the proper development of the information society in the Community.
(7)	Moreover, without minimum harmonisation at Community level, legislative activities at national level, which have already been initiated in a number of Member States in order to respond to the technological challenges, might result in even more significant differences.  The impact of such legislative differences and uncertainties will become more significant with the further development of the information society, which has already greatly increased cross‑border exploitation of information.
(8)	A general framework for the conditions governing re‑use of public sector documents is needed in order to ensure fair, proportionate and non‑discriminatory conditions for the re‑use of such information.  Public sector bodies collect, produce, reproduce and disseminate documents to fulfil their public tasks.  Use of such documents for other reasons constitutes a re‑use.  Member States' policies can go beyond the minimum standards established in this Directive, thus allowing for more extensive re‑use.
(9)	This Directive does not contain an obligation to allow re‑use of documents.  The decision whether or not to authorise re‑use will remain with the Member States or the public sector body concerned.  This Directive should apply to documents that are made accessible for re‑use when public sector bodies license, sell, disseminate, exchange or give out information.  To avoid cross‑subsidies, re‑use should include further use of documents within the organisation itself for activities falling outside the scope of its public tasks.  Activities falling outside the public task will typically include supply of documents that are produced and charged for exclusively on a commercial basis and in competition with others in the market.  The definition of "document" is not intended to cover computer programmes.  The Directive builds on the existing access regimes in the Member States and does not change the national rules for access to documents.  It does not apply in cases in which citizens or companies can, under the relevant access regime, only obtain a document if they can prove a particular interest.  At Community level, Articles 41 (right to good administration) and 42 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union recognise the right of any citizen of the Union and any natural or legal person residing or having its registered office in a Member State to have access to European Parliament, Council and Commission documents.  Public sector bodies should be encouraged to make available for re‑use any documents held by them.  Public sector bodies should promote and encourage re‑use of documents, including official texts of a legislative and administrative nature in those cases where the public sector body has the right to authorise their re‑use.
(10)	The definitions of "public sector body" and "body governed by public law" are taken from the public procurement directives (92/50/EEC , 93/36/EEC  and 93/37/EEC , and 98/4/EC ).  Public undertakings are not covered by these definitions.
(11)	This Directive lays down a generic definition of the term "document", in line with developments in the information society.  It covers any representation of acts, facts or information – and any compilation of such acts, facts or information – whatever its medium (written on paper, or stored in electronic form or as a sound, visual or audiovisual recording), held by public sector bodies.  A document held by a public sector body is a document where the public sector body has the right to authorise re‑use.
(12)	The time limit for replying to requests for re‑use should be reasonable and in line with the equivalent time for requests to access the document under the relevant access regimes.  Reasonable time limits throughout the Union will stimulate the creation of new aggregated information products and services at pan‑European level.  Once a request for re‑use has been granted, public sector bodies should make the documents available in a timeframe that allows their full economic potential to be exploited.  This is particularly important for dynamic content (e.g. traffic data), the economic value of which depends on the immediate availability of the information and of regular updates.  Should a licence be used, the timely availability of documents may be a part of the terms of the licence.
(13)	The possibilities for re‑use can be improved by limiting the need to digitise paper‑based documents or to process digital files to make them mutually compatible.  Therefore, public sector bodies should make documents available in any pre‑existing format or language, through electronic means where possible and appropriate.  Public sector bodies should view requests for extracts from existing documents favourably when to grant such a request would involve only a simple operation.  Public sector bodies should not, however, be obliged to provide an extract from a document where this involves disproportionate effort.  To facilitate re-use, public sector bodies should make their own documents available in a format which, as far as possible and appropriate, is not dependent on the use of specific software.  Where possible and appropriate, public sector bodies should take into account the possibilities for the re‑use of documents by and for people with disabilities.
(14)	Where charges are made, the total income should not exceed the total costs of collecting, producing, reproducing and disseminating documents, together with a reasonable return on investment, having due regard to the self-financing requirements of the public sector body concerned, where applicable.  Production includes creation and collation, and dissemination may also include user support.  Recovery of costs, together with a reasonable return on investment, consistent with applicable accounting principles and the relevant cost calculation method of the public sector body concerned, constitutes an upper limit to the charges, as any excessive prices should be precluded.  The upper limit for charges set in this Directive is without prejudice to the right of Member States or public sector bodies to apply lower charges or no charges at all, and Member States should encourage public sector bodies to make documents available at charges that do not exceed the marginal costs for reproducing and disseminating the documents.
(15)	Ensuring that the conditions for re‑use of public sector documents are clear and publicly available is a pre‑condition for the development of a Community‑wide information market.  Therefore all applicable conditions for the re‑use of the documents should be made clear to the potential re‑users.  Member States should encourage the creation of indices accessible on line, where appropriate, of available documents so as to promote and facilitate requests for re‑use.  Applicants for re-use of documents should be informed of available means of redress relating to decisions or practices affecting them.  This will be particularly important for SMEs which may not be familiar with interactions with public sector bodies from other Member States and corresponding means of redress.
(16)	Making public all generally available documents held by the public sector – concerning not only the political process but also the legal and administrative process – is a fundamental instrument for extending the right to knowledge, which is a basic principle of democracy.  This objective is applicable to institutions at every level, be it local, national or international.
(17)	In some cases the re‑use of documents will take place without a licence being agreed.  In other cases a licence will be issued imposing conditions on the re‑use by the licensee dealing with issues such as liability, the proper use of documents, guaranteeing non‑alteration and the acknowledgement of source.  If public sector bodies license documents for re‑use, the licence conditions should be fair and transparent.  Standard licences that are available online may also play an important role in this respect.  Therefore Member States should provide for the availability of standard licences.
(18)	If the competent authority decides to no longer make available certain documents for re-use, or to cease updating these documents, it should make these decisions publicly known, at the earliest opportunity, via electronic means whenever possible.
(19)	Conditions for re‑use should be non‑discriminatory for comparable categories of re‑use.  This should, for example, not prevent the exchange of information between public sector bodies free of charge for the exercise of public tasks, whilst other parties are charged for the re‑use of the same documents.  Neither should it prevent the adoption of a differentiated charging policy for commercial and non‑commercial re‑use.
(20)	Public sector bodies should respect competition rules when establishing the principles for re‑use of documents avoiding as far as possible exclusive agreements between themselves and private partners.  However, in order to provide a service of general economic interest, an exclusive right to re‑use specific public sector documents may sometimes be necessary.  This may be the case if no commercial publisher would publish the information without such an exclusive right.
(21)	This Directive should be implemented and applied in full compliance with the principles relating to the protection of personal data in accordance with Directive 95/46/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 1995 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data and of the free movement of such data .
(22)	The intellectual property rights of third parties are not affected by this Directive.  For the avoidance of doubt, the term "intellectual property rights" refers to copyright and related rights only (including sui generis forms of protection).  This Directive does not apply to documents covered by industrial property rights, such as patents, registered designs and trademarks.  The Directive does not affect the existence or ownership of intellectual property rights of public sector bodies, nor does it limit the exercise of these rights in any way beyond the boundaries set by this Directive.  The obligations imposed by this Directive should apply only insofar as they are compatible with the provisions of international agreements on the protection of intellectual property rights, in particular the Berne Convention for the Protection of Literary and Artistic Works (the "Berne Convention") and the Agreement on Trade‑Related Aspects of Intellectual Property Rights ("the TRIPS Agreement").  Public sector bodies should, however, exercise their copyright in a way that facilitates re‑use.
(23)	Tools that help potential re-users to find documents available for re-use and the conditions for re-use can facilitate considerably the cross-border use of public sector documents.  Member States should therefore ensure that practical arrangements are in place that help re-users in their search for documents available for re-use.  Assets lists, accessible preferably online, of main documents (documents that are extensively re-used or that have the potential to be extensively re-used), and portal sites that are linked to decentralised assets lists are examples of such practical arrangements.
(24)	This Directive is without prejudice to Directive 2001/29/EC of the European Parliament and of the Council of 22 May 2001 on the harmonisation of certain aspects of copyright and related rights in the information society  and Directive 96/9/EC of the European Parliament and of the Council of 11 March 1996 on the legal protection of databases .  It spells out the conditions within which public sector bodies can exercise their intellectual property rights in the internal information market when allowing re‑use of documents.
(25)	Since the objectives of the proposed action, namely to facilitate the creation of Community‑wide information products and services based on public sector documents, to enhance an effective cross‑border use of public sector documents by private companies for added‑value information products and services and to limit distortions of competition on the Community market, cannot be sufficiently achieved by the Member States and can therefore, in view of the intrinsic Community scope and impact of the said action, be better achieved at Community level, the Community may adopt measures, in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty.  In accordance with the principle of proportionality, as set out in that Article, this Directive does not go beyond what is necessary in order to achieve those objectives.  This Directive should achieve minimum harmonisation, thereby avoiding further disparities between the Member States in dealing with the re‑use of public sector documents,

HAVE ADOPTED THIS DIRECTIVE:

Chapter I
General provisions

Article 1
Subject matter and scope
1.   This Directive establishes a minimum set of rules governing the re‑use and the practical means of facilitating re‑use of existing documents held by public sector bodies of the Member States.
2.   This Directive shall not apply to:
(a)	documents the supply of which is an activity falling outside the scope of the public task of the public sector bodies concerned as defined by law or by other binding rules in the Member State, or in the absence of such rules as defined in line with common administrative practice in the Member State in question;
(b)	documents for which third parties hold intellectual property rights;
(c)	documents which are excluded from access by virtue of the access regimes in the Member States, including on the grounds of:
–	the protection of national security (i.e.  State security), defence, or public security,
–	statistical or commercial confidentiality;
(d)	documents held by public service broadcasters and their subsidiaries, and by other bodies or their subsidiaries for the fulfilment of a public service broadcasting remit;
(e)	documents held by educational and research establishments, such as schools, universities, archives, libraries and research facilities including, where relevant, organisations established for the transfer of research results;
(f)	documents held by cultural establishments, such as museums, libraries, archives, orchestras, operas, ballets and theatres.
3.   This Directive builds on and is without prejudice to the existing access regimes in the Member States.  This Directive shall not apply in cases in which citizens or companies have to prove a particular interest under the access regime to obtain access to the documents.
4.   This Directive leaves intact and in no way affects the level of protection of individuals with regard to the processing of personal data under the provisions of Community and national law, and in particular does not alter the obligations and rights set out in Directive 95/46/EC.
5.   The obligations imposed by this Directive shall apply only insofar as they are compatible with the provisions of international agreements on the protection of intellectual property rights, in particular the Berne Convention and the TRIPS Agreement.

Article 2
Definitions

For the purpose of this Directive the following definitions shall apply:
(1)	"public sector body" means the State, regional or local authorities, bodies governed by public law and associations formed by one or several such authorities or one or several such bodies governed by public law;
(2)	"body governed by public law" means any body:
(a)	established for the specific purpose of meeting needs in the general interest, not having an industrial or commercial character; and
(b)	having legal personality; and
(c)	financed, for the most part by the State, or regional or local authorities, or other bodies governed by public law; or subject to management supervision by those bodies; or having an administrative, managerial or supervisory board, more than half of whose members are appointed by the State, regional or local authorities or by other bodies governed by public law;
(3)	"document" means:
(a)	any content whatever its medium (written on paper or stored in electronic form or as a sound, visual or audiovisual recording);
(b)	any part of such content;
(4)	"re‑use" means the use by persons or legal entities of documents held by public sector bodies, for commercial or non‑commercial purposes other than the initial purpose within the public task for which the documents were produced.  Exchange of documents between public sector bodies purely in pursuit of their public tasks does not constitute re‑use;
(5)	"personal data" means data as defined in Article 2(a) of Directive 95/46/EC.

Article 3
General principle

Member States shall ensure that, where the re-use of documents held by public sector bodies is allowed, these documents shall be re‑usable for commercial or non-commercial purposes in accordance with the conditions set out in Chapters III and IV.  Where possible, documents shall be made available through electronic means.

Chapter II
Requests for re‑use

Article 4
Requirements applicable to the processing of requests for re‑use

1.   Public sector bodies shall, through electronic means where possible and appropriate, process requests for re‑use and shall make the document available for re‑use to the applicant or, if a licence is needed, finalise the licence offer to the applicant within a reasonable time that is consistent with the timeframes laid down for the processing of requests for access to documents.
2.   Where no time‑limits or other rules regulating the timely provision of documents have been established, public sector bodies shall process the request and shall deliver the documents for re‑use to the applicant or, if a licence is needed, finalise the licence offer to the applicant within a timeframe of not more than 20 working days after its receipt.  This timeframe may be extended by another 20 working days for extensive or complex requests.  In such cases the applicant shall be notified within three weeks after the initial request that more time is needed to process it.
3.   In the event of a negative decision, the public sector bodies shall communicate the grounds for refusal to the applicant on the basis of the relevant provisions of the access regime in that Member State or of the national provisions adopted pursuant to this Directive, in particular Article 1(2)(a), (b) and (c), or Article 3.  Where a negative decision is based on Article 1(2)(b), the public sector body shall include a reference to the natural or legal person who is the rightholder, where known, or alternatively to the licensor from which the public sector body has obtained the relevant material.
4.   Any negative decision shall contain a reference to the means of redress in case the applicant wishes to appeal the decision.
5.   Public sector bodies covered under Article 1(2)(d), (e) and (f) shall not be required to comply with the requirements of this Article.

Chapter III
Conditions for re‑use

Article 5
Available formats

1.   Public sector bodies shall make their documents available in any pre‑existing format or language, through electronic means where possible and appropriate.  This shall not imply an obligation for public sector bodies to create or adapt documents in order to comply with the request, nor shall it imply an obligation to provide extracts from documents where this would involve disproportionate effort, going beyond a simple operation.
2.   On the basis of this Directive, public sector bodies cannot be required to continue the production of a certain type of documents with a view to the re‑use of such documents by a private or public sector organisation.

Article 6
Principles governing charging

Where charges are made, the total income from supplying and allowing re‑use of documents shall not exceed the cost of collection, production, reproduction and dissemination, together with a reasonable return on investment.  Charges should be cost‑oriented over the appropriate accounting period and calculated in line with the accounting principles applicable to the public sector bodies involved.

Article 7
Transparency

Any applicable conditions and standard charges for the re-use of documents held by public sector bodies shall be pre-established and published, through electronic means where possible and appropriate.  On request, the public sector body shall indicate the calculation basis for the published charge.  The public sector body in question shall also indicate which factors will be taken into account in the calculation of charges for atypical cases.  Public sector bodies shall ensure that applicants for re-use of documents are informed of available means of redress relating to decisions or practices affecting them.

Article 8
Licences

1.   Public sector bodies may allow for re‑use of documents without conditions or may impose conditions, where appropriate through a licence, dealing with relevant issues.  These conditions shall not unnecessarily restrict possibilities for re‑use and shall not be used to restrict competition.
2.   In Member States where licences are used, Member States shall ensure that standard licences for the re‑use of public sector documents, which can be adapted to meet particular licence applications, are available in digital format and can be processed electronically.  Member States shall encourage all public sector bodies to use the standard licences.

Article 9
Practical arrangements

Member States shall ensure that practical arrangements are in place that facilitate the search for documents available for re-use, such as assets lists, accessible preferably online, of main documents, and portal sites that are linked to decentralised assets lists.

Chapter IV
Non‑discrimination and fair trading

Article 10
Non‑discrimination

1.   Any applicable conditions for the re‑use of documents shall be non‑discriminatory for comparable categories of re‑use.
2.   If documents are re‑used by a public sector body as input for its commercial activities which fall outside the scope of its public tasks, the same charges and other conditions shall apply to the supply of the documents for those activities as apply to other users.

Article 11
Prohibition of exclusive arrangements

1.   The re‑use of documents shall be open to all potential actors in the market, even if one or more market players already exploit added‑value products based on these documents.  Contracts or other arrangements between the public sector bodies holding the documents and third parties shall not grant exclusive rights.
2.   However, where an exclusive right is necessary for the provision of a service in the public interest, the validity of the reason for granting such an exclusive right shall be subject to regular review, and shall, in any event, be reviewed every three years.  The exclusive arrangements established after the entry into force of this Directive shall be transparent and made public.
3.   Existing exclusive arrangements that do not qualify for the exception under paragraph 2 shall be terminated at the end of the contract or in any case not later than ........... *.

Chapter V
Final Provisions

Article 12
Implementation

Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive by .............. *.  They shall forthwith inform the Commission thereof.
When Member States adopt those measures, they shall contain a reference to this Directive or be accompanied by such a reference on the occasion of their official publication.  Member States shall determine how such reference is to be made.

Article 13
Review

1.   The Commission shall carry out a review of the application of this Directive before ........ ** and shall communicate the results of this review, together with any proposals for modifications of the Directive, to the European Parliament and the Council.
.   The review shall in particular address the scope and impact of this Directive, including the extent of the increase in re‑use of public sector documents, the effects of the principles applied to charging and the re‑use of official texts of a legislative and administrative nature, as well as further possibilities of improving the proper functioning of the internal market and the development of the European content industry.

Article 14
Entry into force

This Directive shall enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Union.

Article 15
Addressees

This Directive is addressed to the Member States.

Done at Brussels,

	For the Parliament	For the Council
	The President	The President